Dlí. SCHAFAKNIK FEISEXCZ. 
csúcsáig, továbbá az erdély-román országi határ- es a bánsági hegység kepe¬ 
zik. Ezen hegységekben létező, de aránylag csak ritkán földrengések alakjá¬ 
ban nyilvánuló örökös mozgást, mely a hegykepződéssel, a geológia ezen 
fontos problémájával áll szoros összefüggésben, tüzetesen megfigyelni, —a 
mi feladatunk! 
UÜVíl) KÖZLEMÉNYEK. 
— Jéqrrdélk képződése. Érdekes kis megfigyelésre volt ma alkalmam. 
Lakásom közelében van egy tócsa, melynek jegén korcsolyázni szoktam. 
A múlt heti langyos időjárás folytán a jégtükör tegnapelőtt még egy pár 
centiméternyi vízréteggel volt borítva, mely azonban a tegnapi éjszakán 
megfagyott. Ez a felső jégburok tegnap reggel még nem volt elég erős, hogy 
engem elbírt volna ; de ez éjjel ismét 4 foknyi hideg lévén, ma reggel újra 
megpróbáltam, leliet-e már korcsolyázni. Ekkor láttam, hogy a felső jég¬ 
réteg a tócsa szélein ugyan már teljesen összeforrt az alsó jéggel, de a kö¬ 
zepe felé, hol a vízburok valamivel mélyebb lehetett, a jégréteg sajátságos 
módon fel volt törve, illetőleg hosszú alacsony redőkké feltorlaszolva, me¬ 
lyekben a mai földtani elméletek értelmében oldalnyomás által keletkezett 
hegységek apró mintaképeit láttam, természetesen csak ama folyamat első 
stádiumában levőkét. Feltűnő volt a redők párhuzamossága és a tócsa, 
partjaihoz való viszonya. 
A redők képződése könnyen magyarázható abból, hogy a vékony jég¬ 
réteget épen a déli órákban a nap sugarai érték s erősen kitágították, úgy 
hogy, mivel külső széle az alsó, ki nem táguló jéghez oda volt fagyva, 
ránczalakban volt kénytelen kitérni. Ekkor, a nap egy sűrű fasor mögé 
kerülvén, az új alakulás hirtelen megdermedt. 
Az egész jelenség talán csak azért érdemel figyelmet., mert egy új 
módot nyújt, a hegylánczképző redőzést kísérletileg utánozni és a külső 
viszonyoknak, u. m. a víztükör alakjának, az ellentálló jégrögök elhelyezé¬ 
sének stb. módosítása által a redők vonulását tanulmányozni. 
Szt.-Lőrincz, 18x4. jan. dd-én. Inkey Béla. 
