IRODALOM. 
Ili) 
lométer a krapinai bányavállalat teriiletére esik. A radoboji széntelepek közel 
fekszenek a Lajtamészkő alatt é ■; geológiai koruk egy állandóan fedőjüket képző 
kékes tályag által van jellemezve, melyben nagy mennyiségben sósvízi kövületek 
fordulnak elő; ezek között különösen gyakori az Arca <lilurii, Lmk : Canliiiin n. sp. 
Hűd. Horn. (aff. ('. BurtJvjalmmn, Lmk.), Corbula sp., továbbá J'iiritalla tnrris, 
Bast., Phuirotomn internipta , Bast.. Pl. Jmanetti, Desm.. stb. Badobojnál már 
régebbi időben három széntelep lett konstatálva, melyek közül azonban csak a kö¬ 
zépső bír nagyobb vastagsággal. A jelenleg is még fenálló Lipjetáma a középső telep 
csapásának irányában Iv-re vagy 260 méter hosszúságban van hajtva, s ebben látni, 
hogy e főtelep egy 0'05—0*2 méter vastag agyagköz által két padra van osztva, 
melyeknek vastagsága együtt. L4-—1*7 . A telepek 50° alatt dűlnek D-re. a szén 
pedig tiszta és összeálló. 
A Badobojtól Nv.-ra vagy 3 ldlométernyi távolságba eső Ktrahinjenél ugyan¬ 
ezen viszonyok között vannak e telepek feltárva. A főtelep itt is két padra van osztva, 
azonkívül észlelhető a. fedőtelep 12 függélyes távolságban (b25 "V vastagsággal 
valamint a fekíítelep is 15 távolságban a főtele]) alatt 05 vastagsággal.— 
A felső telepet itt. is a kövületdús tályag fedi, a. három tele]) közti kőzetek pedig 
többé-kevésbbé agyagos lágy homokkövekből állanak. 
Két kilométerrel még tovább Nv-ra Ivrapina községnél a főtelep két padja 
már2'4- w / vastag, mi, tekintve, hogy a krapinai Hedvigtárna jóval mélyebben fekszik 
a radobojinál, arra engedne következtetni, hogy a széntelep vastagsága a nagyobb 
mélységgel szintén növekedik. 
Ivrapina közelében a kőszéntelepeknek még egy másik mélyebb, de határo¬ 
zottan még a hómi rétegekhez tartozó csoportja van feltárva Síi morec-nél. Összesen 
három telep észlelhető itt., a melyeknek kőszene igen szép és művelésre méltó. 
A legfelső telep vastagsága L4 m f, a középsőé I m j, az alsóé H- M 
Míg ezen mélyebb csoport folytatása, a 700 ™/-re Nv-ra fekvő Ferenc/ tárná¬ 
ban meg van, addig a radoboj-krapinai felső telepcsoport folytatását csak nagyobb 
távolságban a brezovica-i nyereg alatt találjuk meg. a hol a feltárt telep szintén két 
padra van osztva. 
Innét Nv-ra a. horni rétegek a mindinkább szélesebb övben fellépő Lajta- 
mész által boríttatnak, s csak itt-ott bukkanhatnak kedvező körülmények folytán 
ismét napfényre. Egy ilyen hely Putkovec, hol a horni rétegek és széntelepek az 
erózió működése által jutottak a felszínre. Putkovectól délre a Jánostárnában 
í egymáslioz közel fekvő tele]) van feltárva, melyek 10—4-5° alatt dűlnek DNy.-felé. 
A fentebb említett kövületek itt is megvannak a telepek- fedőjében. Az itt feltárt 
négy tele]) közül csak a legalsó felel meg a radoboji főtelepnek, s nevezetes az, 
hogy itt úgy ezen tőtele]), mint pedig a fedőtelepek vastagsága tetemesen nagyobb, 
mint lladobojnál. A fedőben az. = az alatta lévő 2. 1 a harmadik 
3. . I *5 a főtelep, mely itt is két pádból áll, í. — l'T—2'2 Ennek fekvőjében 
előfordul a felszínen észlelt kibúvások alapján még egy ötödik is, a fekíítelep, mely¬ 
nek feltárására egy keresztvágatot nyitottak. Itt Putkovecen tehát a radoboji 
gyenge fedőtelep helyett nem kevesebb mint három, egymáshoz közel fekvő és 
növelésre méltó széntelep fordul elő. 
Pntkoveetől nem egészen 2 ^i m -re, nyügotra, egy mélyen bevájt völgyben, 
Pleníenscsiuáuál ismét előfordulnak a széntelepek, mégpedig az itt constatálható és 
