IRODALOM. 
az alaphegység törszélének meghosszabbítását képező vetődést sík közelében. Meg¬ 
jegyzendő azonban, hogy itt a vetődésen kívül még horizontális irányban is szen¬ 
vedett a. tömeg eltolást, minek következtében az északi részt a délire mintegy 
rátolva látjuk. A kőszéntelepek, melyek még a déli szárnyhoz tartoznak, az északi 
szárny ezen nyomása következteben nagyon is felegyenesedtek, sőt részben (az 
alsóbbak) túlliajlókká is váltak. A Plemenscsinai tárna által összesen 6 telep 
van feltárva, melyek közül az Ü felső a radoboj-krapinaiaknak, az ezektől na¬ 
gyobi) távolságban levő hatodik pedig a smnoveei mélyebb telepeknek felel meg. 
A tárna szájánál előforduló kék tályagban itt is nagy mennyiségben találhatók az 
ismert kövületek, a hatodik tele]) alsó tisztátalan palás részében pedig egy rosszul 
megtartott Cijrena (vagy C. mniatriata,, Desh., vagy C. Brojfniarti ). Az itt feltárt 
széntelepek vastagsága fölülről lefelé a következő: la = (hl5, körülbelül í ™/-rel 
lejebb lb = 1 ™/, 2-= l'l ™/, 3 = 1*5™f; a már túlhajtó negyedik, a főtelep két pád¬ 
ból áll 4 = 2*y, a mely a radoboji főtelepnek felel meg. Az ötödik 34™/ távolságban 
mutatkozik a főtelep alatt s csak 06™/ vastag, anyaga azonban szintén igen jó és 
tiszta. Sokkal mélyebben fekszik a hatodik telep, 73™/-re az ötödik alatt, 1™/ vastag 
agyagköz által két padra osztva, a melyek közül a felső 1*5, az alsó pedig 2™/ vas¬ 
tag. Ezen hatodik tele]) már nem felel meg a radoboj-krapinai telepcsoportnak, 
hanem a mélyebben fekvő sumovecinek. A vetődéstől E-ra eső szárnyban szintén 
előfordulnak egyes helyeken széntelepek, milyen pl. Druzsinec gazdáé Putkoveo 
mellett: ezen széntelep a legnagyobb ezen a vidéken ismert, t. i. 3™/-nyi vastag¬ 
sággal bír, de izolált fekvésénél s rossz feltárásánál fogva igen bajos volna azon 
viszonyt kideríteni, a melyben a radoboj-krapinai-csoporthoz áll. 
Ezeken kívül van még tovább Ny-ra Pregradanál egy pont, a hol a szén 
constatáltatott. a mely a hányáson található kövületek alapján szintén a radoboj- 
krapinai kőszéntelepcsoportnak felelne meg. . 
Az északi megye széntartalmú rétegei, a Sotzka-réfegek nem lépnek fel olyan 
folytonossággal, mint ezt a déli megye komi rétegeinél hittük, minek oka abban 
rejlik, hogy az alaphegység tulajdonképen nem eijy összefüggő gerinczet, hanem 
több egymással párhuzamosan menő hegyhátat képez, melyek közé a sotzkai réte¬ 
gek mintegy beszorítva vannak. Az alaphegység vetődései ezeket is érintették, mi 
által még a felszínen összefüggőnek látszó sotzkai rétegek is több s különböző 
dőlési viszonyokkal bíró darabra, vannak mintegy hasítva. A bennük előforduló 
szén még kitünőbb az előbbinél, de a telepek sokkal gyengébbek és szabálytala¬ 
nabbak lévén, nem bírnak oly nagy műipari jelentőséggel, mint amazok. 
Mindenesetre legfontosabb ezen csoportban a legfelső telep, mely a Csombo- 
licsek nevű házcsoportnál (Patkóvectől É.-ra), továbbá Hrebicsek gazdánál u 2'Kf m -re 
Ny-ra és végre még 1^,,-rel tovább Ny-ra a már gr. Pálffy-féle területen a Hlev- 
nica és Lupinják között lejövő úton van feltárva. Ezen tele]) három padra van 
osztva, melyek együttvéve 2 ™/ vastagságúak és körülbelül 65° alatt dűlnek 
DDNv-ra. — 30™/-re az említett szénkibuvás alatt, a Hlevnica és Lupinják között 
lejövő úton előfordul egy agyagpad, mely tele van brackvizi kövületekkel : ( erith. 
nianjaritaceuni, Brocch. Cer. plicatnm, Brug. igen gyakoriak, továbbá (Jutreá, sp. 
Mytilm Ha-idingeri., Horn., Conyeria Brardii, Brongt., sp. Ci/rena, sp. (vagy 
Oijr. nemütrinta vagy C. Broc/niarti), Card. n. sp. (aff. ( \ Burdá/alinam), Arca 
dilurii, Lmk. ( ’orlnda s]>. stb. E fauna nagyon rokon ugyan a borúi rétegekével. 
