IRODALOM. 
t'rl 
de Paul tanulmányai szerint ezen a vidéken a Centit, margaritaceum és a Cerith. 
plicatum tömeges fellépése az aquitani emeletre jellemző szokott lenni. 
Ezen széntelep alatt előfordul legalább is még 7 gyengébb tele}), melyek 
különböző pontokon vagy kis kutatási tárnákkal vagy pedig csak futó árkokkal 
vannak feltárva. Ezen csoporttól E.-ra egy vetődés által elválasztott részletében a 
sotzkai emeletnek fel van tárva a (fmeinics nevű házcsoportnál egy másik 60? alatt 
E-ra dűlő széntele}), mely azonban nem mutat egyforma vastagságot, hanem már a 
csak 1Ö m f -nyi hosszú tárnában is (ül és 100*7 között ingadozik. A szén ugyan 
kitűnő, de valószínűleg mechanikai nyomás következtében át van hatva számos 
finom repedéstől, minek következtében nagyon morzsás. Nem messze EK.-re ezen 
teleptől egy jelenleg már járhatatlan szabadkutatási tárna által állítólag egy 
3 lábnyi telepet kutattak fel, mely az előbb említettel egy és ugyanazon övbe esik. 
Ezen kis öv meghosszabbításában úgy Ny.-ra, mind pedig Iv.-re, már régebben egy- 
egy 0'5™/ vastag telepet constatáltali. 
Az északi megye keleti részében, részint kutatási bányamíveletek, részint 
kibúvások által ismét nagyobb kiterjedésben constatálható egy 2 padra osztott 
körülbelül bárom lábnyi vastag telep, mely a Zsutnica patak jobb partján veszi 
kezdetét és innét a völgyet keresztezve s átmenve a bal partjára, ennek baloldalán 
biztosan követhető K.-i irányban vagy 2 'ty IL - re. 
Mindezekből kitetszik, hogy az északi megye sotzkai széntelepei sokkal 
nagyobb zavarodásokat mutatnak, mint a déli megyééi; de valószínűnek látszik, 
hogy az alaphegységtől nagyobb távolságban a település is rendesebb lesz. E tekin¬ 
tetben hiányoznak még a tapasztalatok, a mennyiben a meglévő feltárásokkal még 
sehol se hatoltak le nagyobb mélységre. 
Ezek után szerző azon nézetének ad kifejezést, hogy az e vidéki széntelepek 
s különösen a déli telepek közül a főtelep kiaknázása hosszú időre nagyobb 
mérvű bányászatnak fogja alapját képezni. A bányászatilag nyerhető szén mennyi¬ 
sége igen nagy, de hogy a nem-szakembereket e tekintetben is megnyugtassa, 
minimo calculo 83.000,000 métermázsát említ, mely különböző pontokon könnyű 
szerrel fejthető. 
A mi pedig a. szén minőségét illeti, úgy az a jóminőségű barnaszenekhez tar¬ 
tozik. Kalecsinszky Sándor, a m. kir. földtani intézet vegyésze által végrehajtott 
elemzések alapján ezen szenek sokkal jobbak a közel fekvő sayori, tnfaili és hrast- 
nififi'i barnaszeneknél. A légszáraz szenek elemzései a második és harmadik tizedes 
elhagyásával és correcturával a következő eredményeket tüntetik fel: 
C 
H 
N 0 
Hamu 
Hygr. 
Víz S 
Calor. 
PlemaHMsina 
Nagy tárna IV. tele}) 
62-5 
t'7 
1 -5 18'4 
ÖO 
8-0 6-7 
7)624 
Strahi n.jr 
XX. tárna, középső telep 
57 - 7 
irt 
1-0 20-5 
4-3 
12-0 40 
7)040 
Sumorec 
Emília, felső telep . 
610 
4'7 
1-4 200 
3-8 
0-2 4-1 
5414 
Zmtina rölgy 
bal lejtő, kis akna 
67-3 
4-8 
II 16-6 
4-3 
5-9 4-2 
6166 
