IRODALOM. 
63 
Álljanak itt meg összehasonlításai a következők: 
Saijor 
4-7-4 5-7 
33-0 
110 
3-0 
Trifail 
50-7 5-3 
3.3-2 
7-9 
0-9 
I Irastnu/u 
... 1-8-0 Ó-7 
36-4 
6-9 
3-0 
IVALECSINSZKY 
ur elemzéseiből kitűnik, 
hogy az 
éiszaki megy* 
szene össze 
tételre nézve leginkább megközelíti a fekete szeneket. Légmentes térben izzítva, 
csak gyengén összeálló kokszot ad, mely nagy olvasztói vegyfolyamokra nem 
alkalmas ugyan, de közönséges fűtési czélokra még mindig elég jó, mi, tekintve 
azon körülményt, hogy e szén világító gáz előállítására is használható, értékét 
csakis fokozni képes. Schafakzik Feeencz. 
A MOCSI METEORITEKRŐL 
Irodalom : 
Dr. Ivoch Antal : .Jelentés az 1882. febr. 3-iki mocsi meteorköhullásról 
Kolosvári orvos-természettud. Értesítő 1882 II. Terin, szak 1. füzet, 
p. 89, egy táblával. 
-Bericht íiber den am 3. Febr. 1. J. stattgefundenen Meteorsteinfall v. 
Mocs in Siebenbürgen. Sitzungsb. d. kais. Akad. dér Wissensehaften 
in Wien, LXXXV, 1882 I. p. 116. 
-Pótjelentés a f. év febr. 3-iki mocsi meteorkőliullásról. Kolosvári 
orvos-tenneszett. Értesítő 1882. II. Terin, szak 2. füzet, p. 137. 
— — Ergánzender Bericht über den Meteorsteinfall bei Mocs in Sieben- 
bürgen am 3. Febr. 1882. Tschermak’s Min. und petr. Mitth. V. 
Bánd, 3. Heft. p. 234. 
Koch Ferencz : Az 1882 február 3-án hullott «mocsi» meteorkőnek meny¬ 
nyileges vegyelemzése. Kolosvári orv.-természeti Értesítő 1882. II. 
Terin, szak 3. füzet, p. 185. 
Dj\ Szabó József : A mocsi meteorkőliullásról. A magy. tud. Akad. Értesí¬ 
tője. XYI. évf. 2. sz. p. 48. 
Er. v. Hauer : Meteorsteinfall bei Ivlausenburg. Verliandl. d. k. k. Geol. 
B. A. 1882. Nro 5. p. 77. 
E. Albert Bielz : Dér Meteorsteinfall von Mocs in dér Mezősóg Sieben- 
bürgens. Verh. und Mitth. des siebenbürgischen Yereines f. Naturw, 
in Hermannstadt, XXXII. Jalirgang p. 126. 
Dr. Arstides Brezina : Ueber die Stellung dér Mocser Meteoriten im Sys¬ 
tem. Verh. dér k. k. geol. B. A. 1882 Nro 5, p. 78. 
Eduard Döll : Ueber die Form und Oberfláche dér Meteoritsteine von Mocs 
und eine merkwürdige Fallzone, in welclie dieser Fali gehört. Yerli. 
d. k. k. geol. B. A. 1882. Nro 9. p. 159. 
