IRODALOM. 
64 
Eduard Döll : Die Meteorsteine von Mocs. Bemerkungen über die rundli- 
chen Vertiefungen, die Gestalt und Botation dér Meteoriten und eine 
Fallzone derselben. Mit í- Lichtdrucktafeln. -Jabrb. d. k. k. geol. R. A. 
188-2. XXXII. Bánd, p. 421. 
G. Tschermak : Ueber die Meteoriten von Mocs. (Mit 2 Tatéin.) Sitzungsb. 
d. kais. Akad. d. Wiss. in Wien. LXXXV. 1882. I. p. 195. 
Dr. Aristides Brezina : Berieht über neue oderwenig bekannte Meteoriten. 
18. Mocs, Koloser Gespannschaft, Siebenbíirgen. Sitzungsber. dér 
d. kais. Akad. dér Wiss. in Wien LXXXV. I 882. I. p. 835. 
1 >r. Ivoch Antal egyetemi tanár jelentése szerint igen sokan tanúi voltak 
Kolozsvár lakói közül egy fényes meteor megjelenésének, mely 1882. február 3-án 
d. u. kevéssel 4 óra előtt k. b. EXy—DIÁ-i irányban röppent tova. E tanúk egyező 
vallomásai szerint szürkés-fehér fényes füstszalag jelezte útját az égen, de csak 
némelyek, kik azonnal észrevették, láttak a füstszalag élén ibolyás-sárgás lánggömböt 
is, mely előljárván, gyorsan eltűnt, míg a füstszalag jó ideig látható maradt. Körül¬ 
belül 3 perezre reá EK-i irányból hosszas dörgés volt hallható, mely helyenként 
még az ablakokat is megreszketteté. 
Másnap híre jött, hogy Mnca, <)-(hjérea és Gtjuloti'Ilci ; vidékén meteorkő- 
hullás volt s csakugyan hozott is egy gyulatelkei birtokos egy darab meteoritet 
Kolozsvárra. Február 3-ika egy kiválóan csendes, szép derült nap volt. úgy hogy e 
tüneményt nem csak Erdély egész nyugati és északi részében, hanem még Magyar- 
ország keleti megyéiben is látták a felhőtlen égen mindenütt, s a legtöbb helyen 
úgy tetszett, mintha a meteor közelben esett volna le. A hírlapi és a magántudósí¬ 
tások egybevetéséből kitűnt, hogy a meteor pályája ENy—DK-i volt, s hogy először 
is Terbej fölött Hontmegyében tűnt fel a láthatáron. A meteorkő el pattanása által 
okozott dörgést és az ezt megelőző suhogást az esés helyén és ahhoz közel tisztán 
kivehették, míg nagyobb távolokban csak a pattanás s végre még az sem volt hall¬ 
ható, úgy hogy a tüneményt csendes lefolyásúnak írták le. A meteorkő lehullása 
után hátramaradt kis fehér felhőt azonban a tiszta kék égen még a legtávolibb vidé¬ 
keken is megfigyelték. így jelentették Terbejről (Hontmegyében), hogy itt délután 
Va4 órakor ÉNy-ról DK-i irányban lebegő mintegy 60 % átmérőjű és mintegy 
10 ’"/ hosszú uszálytól követett és vakító fényt terjesztő tűzgömb volt látható, mély 
vagy 600 lépés távolban a földre leereszkedett s ott nesz nélkül kialudt, több másod- 
perczig szemlélhető füstöt hagyva maga után. Miirmarox-Szi<ieteit és A a<i!i-Szebeii- 
bi'ti szintén igen tisztán látták e tüneményt, de nesztelennek mondják. Az esés 
helyének közelebbi környékén és különösen attól DK-re Marosvásárhely és Beszter¬ 
ce?, vidékén a tüneményt minden phásisában jól észlelhették. A később összeállított 
adatok alapján pedig kitűnt, hogy e nevezetes és ritka tünemény egy oly ellipticus 
területről volt látható, melynek hosszabb átmérője 607, kisebbiké 415 E™. volt. 
<ryulfvtelhi'H, hol a meteorkő elpattant, hosszú karnvi vastagságú és szikrázó láng¬ 
ként látták közeledni, midőn egyszerre csak egy fehér füstszerű felhő váltotta fel és 
egyidejűleg dörgésszerű hangtünemény volt hallható, mit nyomban a lehulló kövek 
suhogása követett. Ezt különösen jól az erdőben lehetett kivenni, a hol a kövek 
esésük alatt a fák ágaihoz ütődtek. 
