IRODALOM. 
(ifi 
szik, melyre az összes ismert meteorkőhullások 4%-ja esik. Ezen zóna, mely E—D-í 
hosszkiterjedéssel bir. Larissa városánál veszi kezdetét Albániában és fölnyúlik 
egészen a rigai tengeröböl előtt fekvő Oesel szigetéig. Az ezen zónába eső meteorkő- 
lmllások a keleti hosszúság szerint rendezve, a következők : 
1. Soko-Banja esett ___ 187/. október 13-án 19° 34' kel. hosszúság alatt. 
2. Pultusk « 
1868. junius 30-án 
21 ° 12' 
a 
a 
« 
3. Kaim « 
1857. ápril 15-én 
21° 17' 
« 
« 
4. Zsaddny • 
1875. mártius 31-én 
21° 18' 
« 
« 
„ 
5. Kakowa « ... 
. 1858. május 19-én 
21 ° 35' 
« 
« 
« 
6. Lénártv találtatott ... 
1815-ben 
21° 40' 
« 
a 
„ 
7. Oesel (Kannáé) esett... 
. 1815. május 13-án 
22° 2' 
« 
« 
, 
8. Larissa « 
1827. junius 7-én 
24' 
« 
,, 
« 
9. Knyahinyu « 
_ 1866. junius 9-én 
22° 30' 
(i 
„ 
10. Widdin « 
1871. május 20-án 
22° 52' 
n 
,, 
11. Bialystocl « 
. 1827. október 5-én 
23° 10' 
. 
« 
,, 
12. Oh aha * 
1857. október 10-én 
23° 15' 
,, 
,, 
13. Seres « ... 
1818. junius hóban 
23° 34' 
« 
« 
a 
14. Moes « 
1882. február 3-án 
24° 0' 
« 
« 
« 
15. Borkút « 
1852. október 13-án 
24° 17' 
„ 
« 
16. Mező-Madaras • 
1x52. szept. 1-én 
24° 19' 
« 
« 
Ezen összeállításból kitűnik, hogy az említett, zóna 4° 51' széles. Ezen terület 
nemcsak az esések gyakorisága által, hanem a hullott darabok sokasága é s összes 
súlya által is nevezetes; Knvahinya-. Pnltnsk-, Soko-Banja- és Mocsnál valóságos 
kőzápor hullott alá. 
A kövek alakja változó, van prisma, ék, pyramis, ritkábban koczka vagy paizs- 
alakú is. A prisma és pyramisszerű alakok gyakoriságából Tschekmak a kőzet pris- 
matikus elválásra való hajlamára következtet. Doll pedig minden előforduló alakot 
az ötszögű prismából akarja levezetni, hasonlóan ScHREXBEBS-hez, ki a Tábor, 
L'AigU és Eichstádti meteorkövek alakjait egy «eltorzult egyenetlen négyoldalú, 
alacsony csonka gúlára* vezette vissza. Fejtegetvén ezen többé-lcevésbbé szabályos 
prismatikus elválás okát, nem tarthatja magában az anyagban rejlő hasadási hajlam 
eredményének, minthogy az említett alakok tekintet nélkül az anyagra, úgy az 
Asideriteknél, mint pedig a Holosideriteknél egyaránt észlelhetők. így tehát csakis 
kívülről ható erőkben kereshetjük az elválás okát és ezek vagy olyan ismeretlen 
erők, a melyek légkörünkön kívül idézték elő a meteorit széttörését, vagy pedig 
olyanok, melyek légkörünkön belül hatottak rá, a minő a lég ellenállásából szár¬ 
mazó óriási nyomás, melyet, maga után légüres teret hagyva, a planetárikns sebes¬ 
séggel haladó kő legyőzni kénytelen, vagy pedig a minő a centrifugális erő, a mely 
a nemcsak előre haladó, hanem egyszersmind forgásban levő meteoritban okvetle¬ 
nül támad. A mocsi köveknél a. szétpattanás oka a legnagyobb valószínűséggel a 
levegő roppant ellentállásában és a rőt-átlóban keresendő. 
A lapok minősége keletkezésük ideje szerint különböző. Azon lapok, a melyek 
már megvoltak, mielőtt a kövek még légkörünkbe értek volna, egyenesek vagy csak 
kevéssé hajlottak, amazok pedig, melyek athmosphaeránk felsőbb régióiban történt 
