<;8 
IRODALOM. 
a melyre azután a kisebb meteorrészecskék tapadhattak. A meteorkő mellső lapjai 
oly fekvéssel bírnak, liogv a róluk óriási sebességgel lesikamló lég a követ csakis az 
óramutató járásával ellenkező forgásba hozhatta ; a folyton nagyobbodó súrlódás 
okozta azután a sugarak irányában lefutó barázdákat, a mennyiben az erős légár 
a megolvadt anyagot a kőről a szó legszorosabb értelmében a szélek felé lefújta. 
Hogy a kő forgása csakugyan balról jobbra történt, azt bizonyítja a csatornák alakja 
is, a mennyiben a csatornának meredekebb fala szintén balra esik. 
Az előbbiekben leírt meteorkő a legnagyobb ritkaságok közé tartozik. Azon 
jól orientált meteoritek sorában, a melyeknél a rotatiót is ki lehetett mutatni, a 
leírt mocsi meteorkő még csak az ötödik; alakját, valamint forgásának irányát 
tekintve, legjobban hasonlít a kriiheribergi meteorkőhez. 
A 30 m fm -ig mély gödröcskéket Tschekmak repedésekre hajlandó vissza¬ 
vezetni, melyeket az izzó és gyors forgásban lévő légáramlat kiszélesített. Döll pe¬ 
dig a meteoriteken általában észlelhető benyomásokat hat csoportra osztja, melyek 
közül az első három a meteorvasakra vonatkozik, és melyek részint egyes jelen volt 
silicatok leválása, részint pedig a Troilit vagy a Graphit kimálása, vagy pedig végre 
a vasnak erősen kristályos szövete által idéztetnek elő. Utóbbi esetre különösen 
a braunaui hexaederes hasadásét vastömeg szolgáltatja a legjobb példát. A negyedik 
csoportba állítja m indazon mélyedéseket, melyek a levegő fúró hatása következté¬ 
ben jöttek létre, és a melyekre Haidíngek figyelmeztette először a tudományos 
világot a goalparai meteorkő leírása alkalmával. Ezen categoriába tartozók kimu¬ 
tathatók a mócsi köveken is. Az ötödik csoportba tartoznak a Bkezina által először 
a. Dhurmmla-i kövön észlelt gödröcskék, melyek vas- és Troilit-szemek kiolvadása 
által keletkeztek, és melyek ezen anyagok olvadási terményeivel vagy ki vannak 
bélelve, vagy pedig csak olvadt vasszemeket vagy vasszálakat tartalmaznak, a me¬ 
lyekre már Tschermak is figyelmeztetett. Végre megkülönböztet Döll még olyan 
mélyedéseket is, melyeket először a mocsi darabokon észlelt, és a melyek egészen 
2 m \m átmérőjű kerek- vagy ovális szélű és be nem kérgezett gödröcskék. Ezen 
gödrök nem annyira ütés vagy idegen testek behatásának tulajdoníthatók — mint¬ 
hogy a zuzódásnak legkisebb nyoma sem látszik — hanem inkább hőbeli különbsé¬ 
gek okozta kipattanásoknak látszanak. 
A sértetlen darabok mindig be vannak kérgezve s a kéreg vastagsága a dara¬ 
bok nagyságától egészen független. A kéreg vastagsága Vb —7s m !m, mi megfelel a 
kövek földes, laza szerkezetű belsejének, és jóval fölülmúlja e tekintetben pl., a sok¬ 
kal szilárdabb knyaliinyai esés darabjait, a melyeknek kérge egészen vékony. Tschek¬ 
mak háromféle minőségű kérget észlelt: 1. fénytelen vagy salakos feketét; 2. barna 
fénytelent; 3. barna egész rézvörös gyengén fénylőt; utóbbi csak jól orientált kii¬ 
vek hátlapján észlelhető. A kis kövek rendesen olyan kinézésűek, mintha firnisszel 
volnának bemázolva. A fekete kéreg számtalan apró táblácskákra van széthasadozva 
oly módon, mint azt agyagedények mázán szoktuk látni; minél vastagabb a kéreg, 
annál jobban látható ez. Brezina, ki e kéreg alkotásával behatóbban foglalkozott, 
vékony csiszolatokban górcső alatt a legtöbb esetben 3, ritkán I, néha pedig 4- réteget 
észlelt, a melyek közül az első (vagy egyedüli) és harmadik (belülről kifelé olvasva) 
fekete átlátszatlan, többnyire nem fényes és troilitnélküli. a középső réteg ellenben 
átlátszó, olivindús és a még el nem változott alapanyaghoz hasonló, a negyedik 
igen vékony réteg pedig víztiszta vagy csak kissé sárgás, isotrop. 
