70 
IRODALOM. 
Tscheemak, lei górcső alatt megvizsgálta a mocsi Chondriteket. a következő 
ásvány elegyrészeket mutatta ki liennök : halvány sárgás-zöld <Hirín, vil. zöld Emia¬ 
tti és Bronzit, mind a három üveg, lég és opak ásványszemek zárványaival, a Bron- 
eit azonkívül fekete tűket is tartalmaz. Van továbbá benne Diopsid, Plagioklas. 
Va&, PifrrhoHn, Chromit és egy fekete kagylós törésű közelebbről meg nem hatá¬ 
rozható ásvány. A Plagioklas gömhölyded szemei, melyek barna üvegzárványokat 
tartalmaznak, polarizált fényben tisztán mutatják az ikerlemezes szerkezetet. 
E földpát extinctiója az egyik esetben 6°, egy másikban pedig 9°, s Tschermak 
benne egy az Anorthithoy. közelálló Calciumpkuii oldást gyanít. Apró szemcsék 
nagyobb számban vannak ugyan a csiszolatokban, de egészben véve mennyisége 
mégis csak alárendelt. Ez egyszersmind első eset arra, hogy az oly régóta nyomo¬ 
zott Plagioldast meteoritben határozottan észlelték ; az első. de még kétes nyomot 
Tschermak a Lodrani meteoritban látta már l X70-ben. — A Tiis szabálytalan 
kisebb-nagyobb, egész s m f m nagyságú szemeket képez, a melyeken itt-ott a hexaede- 
res hasadást megfigyelte; a levegőn állva, csakhamar sárgás-barna foltok környe¬ 
zik e szemeket, mit kevés Chlorvas jelenlétére szoktak visszavezetni, jelen esetben 
azonban nem sikerült a Chlort kimutatni. Koch szerint a meteorit áll 9G*8 rész 
Silicatásványokból, 2*5 Nikelvas, és 0*7 Pyrrliotinból. A Silicatok tömöttsége (Koch 
szerint ) = 3*24-9, az egész meteorité pedig = 3.G77. 
A Chondrák nagysága eléri néha a 12 is, szövetre nézve részben szem¬ 
csések, ha Ölirinbői állanak, rostosak és fehérek, ha Enstatit, szürkések vagy bar¬ 
násak, ha Bronzit képezi anyagukat. Néha azonban mind a három ásvány alkotja 
őket, és ilyenkor kevés Ni ekei vasat is zárnak magukba. A Chondrák átmetszetei a 
kövek felületén mint kerek, fényes vagy fénytelen foltok tűnnek fel. melyek Tscher¬ 
mak szerint a mocsi meteoritekre nagyon jellemzők. Azon körülmény, hogy a mocsi 
úgy mint a Tieschitzi meteoritek Bronzitchondrái gyakran egy összefüggő átlátszó 
kéreggel vannak körülvéve és sokszor kerek benyomásokat is mutatnak, Tscher¬ 
mak- ot arra indította, hogy régebbi nézetével, mely szerint a chondrák a meteorit- 
részecskék egymáshoz való súrlódás végeredményei lennének, szakítson és Sohby 
theoriájához csatlakozzék, a ki ugyanis a Chondrák alakját a plasticus állapotból 
vezeti le, azokat megmerevedett lávacseppeknek tartván, míg a chondrák közötti 
törmelékes kötőszer, az alapanyag ezentúl is csak vulkáni (letrítusnak tekintendő. 
Tschermak-Sorby szerint azon laza tufa, a melynek részei miliozzánk meteo¬ 
ritek alakjában eljutottak, földünk vulkáni eruptióihoz hasonló kitörések által kép¬ 
ződhetett ugyan, de egv oly magas tempera-túra mellett, a melynél az Olivin és 
Bronzit magnesiasilicátjai még higfolyó állapotban léteztek és így az eruptió által 
millió meg millió csöppé szétfrecscsentethettek. E csöppek lehullás közben meg¬ 
merevedvén vagy megtartva gömbalakjukat, vagy pedig porrá szétpattanva jutottak 
ismét az égi test felületére vissza, ott a meteoritikus tufát képezvén. Ezen alkalom¬ 
mal a sokkal könnyebben olvadó Vas és Pyrrhotin még nyúlós állapotban estek 
a tufa egyéb silikátanyagjai közé, miáltal csöppalakjukat elvesztve és a többi elegy¬ 
részekhez odasimulva szabálytalan szemek alakját öltötték lel. Ezen nézethez csat¬ 
lakozol Coli en is a zsadányi meteorit leírásánál. 
Végre álljon itt még a mocsi meteoritnak Koch Ferencz által véghezvitt che- 
miai elemzése. Az elemzéshez szükségei! anyag hat nagyobb meteoritből véteteP. 
Az eredménvek a következők : 
