IRODALOM. 
iisárgásfehér hasadási lapoktól fénylő, sósavval erősen pezsgő szemcsés mészpátot», 
a nagyobbikön pedig a mészpáton alul «fehér, sósavval nem pezsgő, kaolinossá mál¬ 
lóit telérkőzetet, gyéren behintett parányi pyritszemcsékkel» észlelt. 
ScHAFARZIK F. 
Primics György : Ásványtani közlemények Erdélyből. Kolosvári orvos-tér - 
mészettud. Értesítő. 1883. I. füzet, p. 35. 
1. Szabad Orthoklas-földpátok a Muntyele-mare gránitjából. A Kis-Szamos 
forrásvidéki kristályos központi magját muscovit-biotit-gránitok képezi, melyekben 
az orthoklas gyakran óriási dimensiókkal bír. Hossza egészen i—5 %,, szélessége 
pedig 2—3 %i. A gránit, mely csillámban igen dús, könnyen esik szét darává, és 
elekor szabadulnak ki a nagy orthoklas-kristályok is. 
Egy kiváló lelőhelye ez utóbbiaknak a Muntyele-mare gerincze. A kristályok 
lapjai igen érdesek, habitusuk a oP és a 00 ÍR 30 lapok túluralkodása miatt négyszögű 
oszlopalakú; ezen lapokon kívül még a ooP és a — 2 íoo van rajtok kifejlődve. 
Az egyszerű egyének mellett karlsbadi ikrek is fordúlnak elő, továbbá szabálytalan 
összenövések és átnövések. Górcső alatt nem nyújtanak egyöntetű képet, hanem 
tele vannak zárványokkal; első sorban megemlítendők a szabálytalan orthoklas-sze- 
mek, alárendelten plagioklasok, továbbá mállott Biotitbalmazok, és ritka esetekben 
staurobtb és Turmalin krístálvkák. 
2. StaurolitJi, Alsó- és Felső-Sebes vidékéről. .Jóllehet, hogy a staurobtb mik- 
roskapikus kristálykákban a fogara si hegységben sehol sem hiányzik, mégis csak 
legnagyobb számban és legjobban kifejlődve a két Sebes feletti hegység quarezdús 
biotit csillámpalájában fordul elő bennőve. Itt a staurobtb kristályok 4— 5% hosz- 
szúságot és 2—3 %, szélességet érnek el, s az anyakőzet elmállása után szabadon 
bevernek a felületen. A kissé kopott külsejű krystálvok rendes összalaklata ooP, 
oopoo, és oP, a mely lapokhoz kivételes esetekben még a Poo is járul. Górcső alatt 
dicbroismusa erős, halvánv-jáczintpiros és zöldessárga. Zárványokban igen gazdag, 
előfordul benne gránát, turmalin, quarcz, rutil, cblorit, magnetit és titanvas. 
3. Kyanit a foga vasi hegységben. A kyanit előfordul a fogarasi hegység csil¬ 
lámpaláiban mint járulékos ásvány különösen az A.-Sebes és F.-Sebes faluk feletti 
hegység északi lejtőjén a közepe táján, továbbá a fogarasi hegység déli lejtőjén 
(Romániában) a Muntye-Csokán és a M.-Skorisoum táján. A bosszú krystályok 
vagy száras szövetű halmazok részint gneisz, részint pedig csillámpalában fordulnak 
elő. A kyanit előfordulását a fogarasi hegységben már régóta ismerjük, de isrnere 
tünk csakis a quarezhömpölyökben található zárványokra vonatkozott, melyeknek 
eredeti fekvőhelyeit azonban még mai napig sem ismerjük; szerző valószínűnek 
tartja, hogy ezen quarczitok a kyanittartalmú csülámpalák övében, azokban fészkes 
kiválásokat képezve, fordulnak elő. Jól kiképződött krystályok nem találhatók. Gór¬ 
cső alatt az ikerképződés nyomát mutatják. Zárványokban igen gazdagok, előfordul 
bennük rutil, turmalin és biotit. 
4. Tremolith a fogarasi hegységben. Ezen ásvány termőhelye a fogarasi hegy¬ 
ség csillámpaláiba betelepült krystályos mészvonnia 1 okban keresendő. A F.-Sebesi 
lelőhely már régóta ismeretes, szerző ezenkívül még két új helyről ismerteti ezen 
ásványt: Romániában a fíoia mica patak forrásvidéki mészkövekből és a Riu maré 
