91 
társulati ügyek. 
2. Dr. Ivrenner József Sándor tiszolczi újabb ásványokat illetőleg egy érde¬ 
kes (Utani/tiírmmfiot, mutatott be. Az előadó a Lillit név alatt Tiszolczról ismere¬ 
tes ásványon tett, vizsgálatainak eredményeit közölte. Ez az ásvány igen finom, 
kékes, erősen dicliroistikns turmalin tűknek kérgeiből áll, a melyek hófehér apatit- 
prizmákat vesznek körűi. Kisérő ásványok Brookit és Anatas, Pyrit és Kvarcz 
mellett. Az anyakőzet nakritszerű ásvány. 
3. Dr. Schmidt Sándor a «. Jordnnit ex Menei/hinit iaumorpJivijtíról» értekezett. 
E két ásvány chemiai alkotásáinál fogva annyira analóg, hogy isomoropliiáját joggal 
lehetett várni. Ezt azonban mindeddig kimutatni nem sikerült, a miben jó része 
volt annak is, hogy inig a Jordanitot igen jó kristályokon határozták meg, addig a 
Meneghinitből csak tökéletlen kristályok voltak ismeretesek. Csak a legújabb idők¬ 
ben sikerült dr. Ivrenner József múzeumi őr urnák jó kristályokon kideríteni, hogy 
a Meneí/hinit is rllomhoz rendszerű, ép úgy mint a Jordnnit. Az isomorpliia kérdé¬ 
sét ezek után behatóbb tanulmány tárgyává tette értekező és sikerült kimutatnia a 
Jordnnit- és Meneghinit teljes kristálytani analógiáját, úgy hogy e két ásványt, 
mint eleve is következtetni lehetett, valóban isomorphnak kell tekintenünk. 
i. A titkár két új tagot jelent be a szakülésnek : 
Báró Leithner Antal , miniszteri tanácsost Budapesten; ajánlja Báró 
Splény Béla. 
Ascher H. Ferencz, bányaigazgatót Sósmezőn; ajánlja Matyasovszky Jakab. 
Mind a ketten egyhangúlag megválasztattak. 
II. SZAKÜLÉS 1884 FEBRUÁR 6-IKÁN. 
Elnök: Dr. Szabó József. 
1 . Dr. Szabó József, A YelUnrxtone-Pnrk tjeyssirjmiek typumeabb kőzetei h 
njnhh leírom. Előadó az értekezés tárgyát képező kőzeteket, melyek az egyetem 
ásvány-földtani gyűjteményének tulajdonai, természetben bemutatta. (Egész terje¬ 
delmében meg fog jelenni.) 
2. Dr. Staub Móricz a mnyynrorezdyi foopdlokról tartott előadást. Hazánk 
faopáljai már régen ismeretesek; Európa legtöbb ásványtani gyűjteményeiben 
találhatni e megkövesült fákat. Az első, ki ezeknek tanulmányozásával foglalkozott, 
Unger F. tanár volt, ki számos ilyen faopálról kimutathatta a növényi genuszt, 
melyhez tartoztak. Egyes, hazánkra vonatkozó adatokat Coeppert és Ettingshausen 
is szolgáltattak: Schleiden és Schmid tanárok ismét több ilyen fosszil fát határoz¬ 
tak meg. A legújabb időben dr. Félix János foglalkozott a magyarhoni faopálokkal. 
Elődeinek adatait részben kiegészítvén, részint kiigazítván, az előadó kérelmére a 
m. kir. földtani intézet gyűjteményében lévő fosszil famaradványokat is tanul¬ 
mányozta. Nevezetesen a híres medgyaszói malomkőbányából három új fajt tudott 
meghatározni, mely azt sejteti, hogy Medgyaszó harmadkori flórája sokkal gazda¬ 
gabb volt, mintsem azt eddig tudtuk. A három faj a Betnlinin in prisemn, Qnerci- 
nivin Böckhinimm és Lópi idom ha ro.rylon spéci omm. Vasmegye congeria rétegei¬ 
ből 5 fajt, köztük 3 újat, tett ismeretessé. Ezek a (Jnercininnt Stmdii , Qii. helir- 
to.vyloidex, Alnorylnn rasndosum. Ezeken kívül dr. Félix még mindazon fosszil és 
