KIÁLLÍTÁSI ÜGYEK. 
9S 
vállvetve jár el. s a beérkező minták kőzettani meghatározását magára vállalta, az 
utóbbi ellenben a szükségesnek mutatkozó szilárdsági s a légbelieknek való ellent- 
állási képesség meghatározását fogja foganatosíttatni, az ez irányban történt meg¬ 
állapodások következtében még azon kérés főzetik ide, hogy a szorosabb értelem¬ 
ben vett építőkövek mindegvikébl nig di/ib ki ;zki küldessék b e, melyek¬ 
nek egyike a szilárdsági, másika pedig a fagyellentállási képesség felderítését czélzó 
vizsgálatoknál vétetik alapul, (ezeknél a csiszolt lap nem szükséges,) a fenmaradó 
két példány ellenben a magyar kir. földtani intézet és a műegyetem megfelelő 
gyűjteményeibe jut. 
Egyéb kőzetanyagokból csak a fent kitett mennyiség kéretik. 
Budapest, 1884 január havában. 
A magyar kir. földtani intézet igazgatósága : 
Böckh -János. 
- Kérdő-ív a kiállítandó kőzetmintákhoz. A koczka alakjában kiállítandó 
kőzetgyüjtemény egyes példányai szabatosan tiz-tiz centiméter oldallioszszál bírja¬ 
nak és ha a kőzet minősége megengedi, az egyik oldallapjuk csiszolva, egyik lehető¬ 
leg a friss törést mutassa, a többi oldallapok pedig durván megmunkálva legyenek. 
Ama kőzetekből, melyeknek rétegzési viszonyai 10—10 centiméternyi koczkáknak 
kifaragását nem engedik, egy négyszög-deciméter felület kéretik, lehetőleg 5 centi¬ 
méter vastagsággal. A koczka-alakra nem idomítható egyéb kőzettani anyagokból, 
n. m. tűzmentes vagy közönséges műipari tekintetben fontos agyagok, festőföldek, 
porczelánföld, üveggyártásra, szolgáló kova, homok stb.-ből két köbdeciméternyi 
mennyiség küldendő be. 
Minden beküldött anyagot illetőleg továbbá válasz kéretik az alanti kérdé¬ 
sekbe foglalt, tájékozó pontozatokra. 
1. A bányatulajdonos vagy bérlő neve és lakása (Ha, a kőzetet más küldi be, 
a beküldő neve, foglalkozása és lakása is kiírandó.) 
2. A beküldött kőzetnek szokásos megnevezése. 
3. A kőzet petrograpliiai megnevezése. (E rovatot a földtani intézet fogja 
kitölteni.) 
4. A kőzet lelőhelye. (Megye, község, esetleg a bánya és telep megnevezése.) 
5. Létezik-e már kőbánya, vagy a lazább anyagokat illetőleg vájás'? 
6. A fejtési pont távolsága a legközelebbi vasúti vagy hajóállomástól ( lehető¬ 
leg kilométerekben) és vezet-e innen más kocsival járható és milvnemű (ország-, 
megyei vagy vicinális) út a termelőhelyhez, illetőleg bánya vagy vajashoz ? 
7. A kőzetnek netalán már létező kelendőségi területe (t. i. hová szállíttatik 
főleg). 
N. Ha az anyag ismertebb köz- vagy magánépületeknél vagy egyéb czélokra 
már használtatott volna, kívánatos azoknak megnevezése, felemlítendő továbbá, 
hogy az építkezés mely évben történt. 
!). Az építési kő vagy egyáltalában kőzetnek ára köbméterenként a bányában 
(ha szokásos: mint úgynevezett terméskő, mint nyers, mű- vagy burkolati kő). 
