HOFMANN KÁROLY FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
177 
jában véve semmikép sem tekinthetők a légáramlatok által keletkezett 
terményeknek. 
A mi e tekintetben leginkább ébreszt kételyt, nézetem szerint, az a 
körülmény, hogy úgynevezett futóhomok-területeink legnagyobb részénél 
a homokbuczkavonulatok föltűnő párhuzamosságot mutatnak a szomszédos, 
összefüggő talajú vidékek völgyeinek uralkodó irányával, holott e völgyek 
képződésére a légáramlatok hatásainak kétségtelenül semmi köze nincs, 
mig ellenben menetük uralkodó iránya a hegység emelkedési irányával 
való vonatkozásokat tanúsít. Ez a megegyezés nagyon föltűnően ötlik sze¬ 
münkbe, ha az intézetünk által kiadott részletes földtani térképen a Magyar 
Középhegységet és a magyar medenczének e köré csatlakozó régióját 
tekintjük át s a nevezett tünemények tekintetében közelebbről veszsziik 
szemügyre. Nagyon is arra látszik utalni, hogy ama párhuzamos laza 
homokbuczka-vonulatok képződése sokkal inkább a folyó vizeknek a talaj 
általános lejtési viszonyai által szabályozott kivájó hatásával, mintsem 
állandó légáramlatok összehalmozó tevékenységével áll kapcsolatban. 
Forduljunk most területemnek a Gerecse-hegycsoporthoz tartozó 
keleti részéhez. Ez ugyan azt a számos hossz- és liarántos vetődési hasadás 
által belsőleg szétdarabolt hegyszerkezetet mutatja, mely a Magyar 
Középhegységet általánosan jellemzi, ha ennek ifjabb képződéseitől elte¬ 
kintünk. 
Területünk eme keleti részének talaját a következő képződések alkot¬ 
ják, melyeket a térképen különválasztottunk; az idősebbről a fiatalabbra 
térő sorrendben sorolom föl: 
1. Dachsteinmész (Ráti képlet). 
2. Alsó liasz (veres márvány). 
3. Középső dogger (vereses gümős rnárgás mészkő Stephanoceras 
Humphriesianum-m&l ). 
4. Alsó tithon (szaruköves mészkő). 
5. Alsó neokom (palás aptyclius mészmárga [Berriasien]). 
6. Közép neokom (lábatlani homokkő [Rossfeldi rétegek]). 
7. Operculina agyag (közép eoczén). 
8. Pannóniái (Congeria) rétegek. 
9. Édesvízi mész 
10. Homok és kavics Diluvium. 
11. Lösz 
12. Futóhomok. 
13. Folyó vizek alluviuma. 
A ráti dachstein- vagy megalodusz-mész területemnek legidősebb 
napfényre bukkanó képződése. Ennek d.k.-i részében néhány feltört rögben, 
lép föl Bikol puszta, Alsó-Vadács puszta és Duna-Szt.-Miklós közt, neve¬ 
zetesen az Asszony-, Teke-, Nagy- és Kis-Somlyó hegyen. E hegyek főleg 
Földtani Közlöny. XIV. köt. 1S84. 
12 
