HOFMANN KÁROLY FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
179 
melyek, mint mondám, eddig még nem voltak ismeretesek s azonfölül 
a Gerecse-hegység egyéb részein előforduló jurabeli rétegsorának csak 
néhány tagját képviselik. 
Alsó liasz Területem csaknem valamennyi dolomithegyén, a Teke- 
Nagy-Somlyó- és Asszonyhegyen, a dachstein-mész hátán térileg igen 
jelentéktelen, alsó liaszbeli mészkőrészletek mutatkoznak, melyek a 
Gerecse-hegység veres márványösszletenek legmélyebb részéhez tartoznak.* 
Aprócska denudatiói relictumai ezek a dachstein-mész fölött elterült volt 
jurakorheli rétegsorozatnak, melyből a szomszédos, kisebb-nagyobbrészt 
dachstein-mészből álló hegyek némelyikén, jelesen a Pisznicze-, Gerecse- 
és a Bányahegyen, nagyobb rögök maradtak meg. A nevezett alsó liaszbeli 
kis részletek vastagsága igen csekély, rendesen néhány lábnál alig több; 
kiterjedésük is többnyire igen kicsiny, annyira, hogy némelyek a nagy 
eredeti fölvételi térképen ki sem jelölhetők, vagy épen csak laza, szórvá¬ 
nyos tömbökre szorítkoznak. 
Ezek a legmélyebb, közvetlenül a dachstein mész fölött fekvő, alsó 
liaszbeli rétegek világosszürke, sárgás, hús- vagy téglaveres foltos mészkő¬ 
ből állanak. A dachstein mésztől vereses szinök s kevésbbé vaskos padok¬ 
ban való rétegzésük által már külsőleg különböznek, de átlag vastagabb 
padokat kepeznek és világosabb s nem oly egyforma színűek, mint a mű¬ 
kövekre használt veres márvány főtömege. Az alattuk levő dachstein mész¬ 
szel megegyező irányban dőlnek, de arra, úgy látszik, kissé discordansan 
vannak ráhelyezkedve. 
Gyakori, meg nem határozható crinoida-nyéltagokon kívül egyéb 
kövületeket is tartalmaznak, főleg brachiopodákat, ritkábban ceplialopo- 
dákat, gasteropodákat és acephalákat. Jobb, meghatározható kövületeket 
azonban általában igen kell keresni. 
E tekintetben legkedvezőbbnek mutatkozott a szóban forgó alsó 
liasz-mészünknek egy apró, közvetlenül a dachstein-meszen fekvő részle- 
tecskéje a Tekehegy k.-i gerinczen. Egyes tömzsök itt telve vannak jó kar¬ 
ban levő brachiopodákkal, melyek a kissé mái lőtt kőzetből szépen kivál- 
* A Gerecse-hegység veres márványa, melyet tudvalevőleg főleg a Pisznicze-, 
Gerecse- és tardosi Bányahegyen nagy kőbányákban fejtenek, Hantken úr újabb 
vizsgálatai szerint (i. h. 10. lap) az alsó és közép ő liaszhoz tartozik. Ö abban két 
szintájt különböztet meg: alsó liaszt Ammonites hungaricus-szal, és középső liaszt 
Ammonites HantJeeni-val. A felső liasz- és alsó doggerbeli kövületek, melyek a veres 
márványból idéztetnek, nem ebből, hanem e fölött levő rétegekből valók; ezek petro- 
graphiailag is kissé eltérnek a márványösszlettől s műkőre nem alkalmasak. A már¬ 
ványból jobb, meghatározható kövületek igen ritkán kaphatók. Némi gyakorlattal 
az ebből és a felső liasz meg a doggerből való kövületeket többnyire már a kőzet 
szerint is meg lehet különböztetni. 
