HOFMANN KÁROLY FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
185 
Miután kövületlelhelyek a vidék tithoni rétegeiben oly ritkák, legyen 
megengedve, területem határain kissé túllépve, itt még egy második, efféle 
pontra figyelmeztetni. Ez t. i. a Pisznicze-hegytől é.-ra, a Margithegv ge- 
rincze k. részén levő régi kis kőbányakutatás, hol ugyanazok a szaruköves 
alsó tithoni mészkőrétegek vannak föltárva s kövületeket tartalmaznak, 
habár sokkal gyérebben, mint a Paprétárkában. E helyen a szaruköves 
mészkőben : 
Terebratula rectangularis-t Pict. és 
Perisph in ctes eudichotomus- 1 Zitt. 
gyűjtöttem. 
De folytassuk ismét a Paprétárokban levő föltárás vizsgálását. 
A tárgyalt alsó tithonbeli rétegek fölött már az alsó neocomba (c) 
lépünk át. Még pedig közvetlenül a cephalopodákban bővelkedő, alsó 
tithonbeli, veres mészpad fölött s ettől élesen elválva, mintegy Va láb 
vastag, lágy, zöldesszürke vagy vörhenyes, glaukonitos, márgás homokkő- 
fekvet következik, melynek anyaga ép olyan, mint a rossfeldi rétegeknek 
megfelelő, közéj:) neocom lábatlani homokkő-összletben uralkodó. Ezt a 
fekvetet kemény, világos szürkés, homokos, zöldes glaukonitos és világos 
mészkő-darabkák által brecciaszerű mészpadok, összesen 2 lábnyi vastag¬ 
ságban, fedik, melyek fölött a lejtőkön több ölnyi vastagságban világos, 
palás mészmárga (c) s végre a hegytetőn lösz (e) következik. A világos 
palás mészmárgában kövületeket nem találtam ugyan, de petrographiai 
minősége és helyezkedése folytán azonnal mint a Lábatlan tágasabb kör¬ 
nyékén nagyobb kiterjedésben ismert neocom aptychus mészmárga ismer¬ 
hető föl, melyet ott a cementgyártásra használnak. A neocom aptychus 
mészmárga ott a Nyagdavölgyben, mint Hantken úr közleményeiből 
régebb idő óta ismeretes, a felső jurabeli szaruköves mész fölött és a biztos 
közép neocom lábatlani homokkő alatt fordul elő, mely utóbbival válta¬ 
kozó helyezkedésben szorosan össze van kapcsolva.* Összes vastagsága 
sehol sincs föltárva, de a Nyagdavölgyben, Hantken szerint, legalább is 
GO láb vastag. Területemen belül még csak egy második, a Paprétárokhoz 
szomszédos ponton bukkan a felszínre, de szinten csak igen csekély kiter¬ 
jedésben ; t. i. tovább é.ny.-ra, a felső-vadácsi p. fensíkjától levonuló s 
Alsó-Vadács p. mellett torkoló árokban, hol megegyező helyezkedésben a 
lábatlani homokkő rétegei alá merül. 
A Paprétárkának az aptychus márgacsoport legalsó padjaként, köz¬ 
vetlen a tithon fölött föllépő, vékony, márgás homokkő padban legnagyobb 
* Az ellenkező adat v. HAUER-nek az osztrák-magyar monarchia földtani átné- 
zetes térképéhez való magyarázó szövegében (Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst. Bd. XX. 
pag. 475.), miszerint Piszke és P.-Bikol környékén a neocom homokkő az alsó, a 
neocom aptychus márga pedig a felső tagot alkotnák, tévedésen alapul. 
