HOFMANN KÁROLY FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
187 
tékosabban szól a geológiai korbeli különbség mellett, mivel e rétegek 
különben, a mi a petrographiai és palaeontologiai faciest illeti, meg' 
egyeznek. 
Már több évvel ezelőtt Dr. E. Tietze * tudvalevőleg a Bánsági hegy¬ 
ség déli részében alsó neocom rétegek előfordulását constatálta, miután ő 
ott világos, szaruköves mészkövekben, melyek veres gümős tit.honi mészkő 
fölött és a rossfeldi rétegeknek megfelelő, közép neocom, márgás palák 
alatt fekszenek, Phylloceras cfr. Pouyanum-oi, d’Orb. és a délfranczia Ber- 
rias-rétegek legjellemzőbb alakjainak egyikét, Hoplites Boissieri- 1 , Pict. 
találta. 
A Gerecse-liegységi világos, palás, neocom aptyckus mészmárgákra 
nézve hasonló alsó neocombeli kort a stratigraphiai viszonyok szerint 
gyanítani lehetett ugyan, azonban közvetlen palaeontologiai bizonyítékok 
hiányoztak még e tekintetben. Annál érdekesebb tehát a Papretárokbau 
azon márgák alján s azokkal szoros kapcsolatban előforduló, cephalopo- 
dákat tartalmazó glaukonitos, márgás homokkőpad, melynek kövületei alsó 
neocom lerakodásoknak a Gerecse-hegységben való előfordulását a biztos¬ 
ság még nagyobb fokával bebizonyítják, mint a Bánsági hegységben. 
Ezek a megfigyelések, melyek oly szép megegyezésben a Bánsági 
hegységben s itt a Gerecse-hegységben tétettek, a rossfeldi rétegekkel kap¬ 
csolatban előforduló alpesi aptychus palák értelmezése tekintetében is 
általánosabb érdekkel bírhatnak. 
A következő ifjabb geológiai szintáj, a közép neocom lábatlani ho- 
mokkő-összlet, Lábatlan vidékéről egészen hasonlónak maradó petrogra¬ 
phiai minőségben nyugat felé területembe folytatódik s itt számos helyen 
kisebb-nagyobb kiterjedésben bukkan a felszínre, különösen Puszta-Bikol, 
a vadácsi puszták és a Xaver-Ferencz major vidékén. A legnyugatibb 
előfordulások, hol területemben a lábatlani homokkő az ifjabb képződések 
lepléből a felszínre kibúvik, Duna-Szt.-Miklós mellett, a legéjszakiabbak a 
Duna közelében levő árkokban Süttő és Neszmély közt vannak. 
A lábatlani homokkőképződés ezen a vidéken is, hasonlókéj) mint Lá¬ 
batlan környékén, főleg glaukonitos, többé-kevésbbé márgás homokkőből, 
többé-kevésbbé homokos márgából, homokos, palás, márgás agyagból és 
olykor meglehetős durvás conglomeratszerű padokból áll. Ez utóbbiak 
görélyeit főleg kevéssé gömbölyödött szarukődarabok képezik, melyeknek 
anyagát a szaruköves tithonmész szolgáltatta. A lábatlani homokkő-összlet 
rétegei általános és gyakran meglehetős bőséges glaukonit tartalma által 
üde állapotban uralkodólag zöldes, a mállás következtében helyenként 
vörhenyes vagy sárgás színezést mutatnak. 
* Sftcll. Theil. d. Bánát. Gebirgsstockes. Jalirb. d. k. k. geol. Reichsanst. Bd. XXII 
pag. 74. 
