190 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 18&3-RÓL. 
igen nagy fontossággal bir. Süttő és Duna-Almás környékén a Duna köze¬ 
lében tetemes és részben igen szépen rétegzett tömegekben fordul elő, és 
ott azt számos és részben igen nagy kőbányában fejtik. Aránylag igen 
tömött s csak egyes padokban nagyobb mértékben likacsos. Igen jeles, 
szilárd, állandó építő követ szolgáltat, mely az építő körökben süttői vagy 
almási ú. n. «fehér márványa neveri ismeretes s különösen a fővárosi épít¬ 
kezéseknél mint műkő mindinkább növekedő alkalmazásban részesül. 
Műépítkezéseknél bizonyos czélokra való alkalmazását csak az a körül¬ 
mény csorbítja némileg, hogy rendesen többé-kevésbbé likacsos részletek 
fordulnak benne elő. 
A dachstein-mész tiszta minőségénél fogva égetett mész előállítására 
a legjobb anyagot szolgáltatja; de mint építő kő is igen haszonvehető; 
nemcsak durván fejtett alakban, hanem, miután igen kemény, szépen csi¬ 
szolható s igen szilárd, nagy műkövek is állíthatók elő belőle, melyeknek 
fejtését a kőzet rétegzese megkönnyíti. Ezek a műkövek ép oly szépek és 
jók, mint a budapesti építkezéseknél jelentékeny mennyiségben használt 
istriai márványkövek. 
Az Asszonyhegyen és a tekehegyi dachstein-mészrészleten a dach- 
stein-meszet főleg égetett mész előállítására fejtették. A követ nyers álla¬ 
potban a Dunához s ezen tovább szállították. A kőbányák azonban jelenleg 
nincsenek művelésben. E két előfordulás nagyobb kőtermelésre igen ked¬ 
vező fekvéssel bírna, mivel a Dunához való távolságuk csekély (V 2 — 8 A 
mertföld) és az első igen közel, a második pedig közvetlenül a Tardosról 
jövő Malomvölgyön fekszik, melynek tágas, sík völgytalpa igen csekély 
lejtéssel vezet Süttőre a Dunához. Ezen a völgyön megy ugyan út, a tardos- 
bikol-süttői vicinális út, de igen primitív, s ennélfogva olcsó, tömeges 
szállításra nem alkalmas. 
A budapesti építkezéseknél minden esztendőben tetemes pénzössze¬ 
gek vándorolnak ki az istriai szürke márványból való műkövekre, valamint 
egetett mészkőre, melyet Délstájerországban ugyanabból a dacbstein-mész- 
ből állítanak elő s vasúton szállítanak a fővárosba, mint a mely ennek 
szomszédságában, a Duna és az esztergomi barnaszénbányák közelében, 
előfordul. Alig képzelhetjük, hogy a Gerecse-hegységnek a Dunához közel 
előforduló dachstein-mesze ne volna képes mind a kettőt erről a piaczról 
kiszorítani, ha a kőanyagnak a Dunához való olcsó szállítására szükséges 
utak előállítására több gond fordíthatnék. 
A Gerecse-hegységnek oly nagyfontosságú veres márványa az én 
területemben, mint láttuk, csak nyomokban fordul elő, melyek gyakor¬ 
lati értékkel nem bírnak; termőhelye már a Dunához távolabb, a hegy¬ 
ség belsejében van. 
Említenem kell a congeria-agyagot is, melyet Neszmely vidékén tégla 
és durva edények előállítására használnak. 
