MATYASOVSZKY JAKAB FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
191 
2. A KIRÁLYHÁGÓ ÉS A SEBES-KÖRÖS VÖLGY BUCSÁTOL RÉVIG. 
RÉSZLETES FÖLDTANI FELVÉTEL. 1883-BAN. 
Matyasovsziíy Jakab-íóI. 
Az 1883-dik év nyarán Bibarmegye keleti részében, a Királyhágó és a 
Sebes-Körös-völgy vidékén folytatám a részletes földtani felvételt, mely vidék 
•szomszédos az előbbi években, szintén általam felvett vidékkel; és pedig: 
kelet felé Feketetó és Bncsa közt, éjszak felé a Rézhegység gerincze, illető¬ 
leg Szilágymegye határa, nyugat felé Rév vidéke, és dél felé a Sebes-Kőrös 
folyó balpartján fekvő Ponor és Dámos nevű hegyi falvak vidékéig, képezi az 
utolsó nyár folyama alatt földtanilag átkutatott és térképezett területet. 
A szóban forgó vidékről csak két geológustól találunk érdekes jegyzete¬ 
ket. Hauer FEKENCz-től, a bécsi cs. kir. földtani intézet jelenlegi igazgatójától 
a nevezett intézet évkönyvének III. kötetében « TJbcr die geologische Beschaf- 
fenheit ács Körösthales im östlichen Thcilc dcs Bikavér Comitates » 1852 
pag. 15; — és Wolf Henrik, szintén neves bécsi geológustól, ki e vidéket 
1860-ban az átnézetes földtani felvétel alkalmával átkutatta és az akkori 
körülményekhez képest csodálatra méltó helyességgel ismerte fel nevezett 
vidék földtani viszonyait. Az erre vonatkozó jegyzeteit a bécsi cs. kir. földtani 
intézet évkönyvének 1863-ik évi XIII. kötetében találjuk, a következő czím 
alatt: «Bericht tiber die geolog. Aufnalime im Körösthale in Ungarn im Jahre 
1860 . Von Heinrich Wolf. » 
Mint a részletes földtani felvételtől jogosan várható, így nekem is sike¬ 
rűit Wolf úr érdekes adatait bőven pótolhatni és helyre igazítani, különösen 
a geológiai formácziók tagozásában és helyes térképezésében. 
Az általam a múlt nyáron átvizsgált területen következő kőzetekkel, 
illetőleg rétegekkel találkozunk : 1. Csillámpala. 2. Vörös kvarczitos, breccia- 
szerű homokkő és vékony rétegzésű, palás, vörös homokkő. 3. Szürkés-fekete 
mészkő, dolomit és palás mészkő. 4. Alsó liasz. 5. Közéj) liasz. 6. Felső liasz 
7. Barna jura (felső dogger macrocephalus rétegek). 8. Fehér jura. 9. Felső 
kréta. 10. Kvarczandesit. 11. Neogenrétegek, valamint 12. diluvialis és allu- 
vialis lerakodások. 
I. A csillámpala, mely Feketetó és Csúcsa környékén és folytatólago¬ 
san a Réz- és Meszeshegységben úgyszólván az uralkodó hegyalkotó kőzetfaj, 
a Sebes-Körös-völgy mentén, Bucsától nyugat felé, majdnem egészen eltűnik. 
A csillámpala Bucsánál a «Fogadó# nevű völgy déléjszaki vonulásával szaka¬ 
datlan összeköttetésben van a Rézhegység csillámpala-vonulattal, hol a nagy- 
báróthi és korniczeli éjszakkeleti magaslatok irányában könyökformán mutat - 
iák folytatásukat a nyugatéj szaknyugati iránynyal biró Rézhegységvonulattal 
és így szegélyzik a délnyugati irányban nyíló öblöt, melyben másod- és 
