MATYASOVSZKY JAKAB FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
195 
nevezetesen Sonkolyoson a Dumbrava nevű magaslaton és a Révhez tartozó 
«Pozsorita» nevűi hegygerinczen kvarczitos, fehéres és vöröses homokkőrétegek 
települtek a Diceras mészkőre nem nagy vastagságban; ezeket szintén még a 
fehér jurához számítom és így a Bánlakánál, a Dumbraván és a Pozsoritán 
e homokkövekben található kitűnő tűzálló agyagok szintén a fehér jurához 
számítandók. Hauer F. és Wolf H. pedig a nevezett homokkőrétegeket és 
az agyagokat a liaszhoz számították. 
IV. Kréta korbeli rétegek. Az átvizsgált vidéken a kréta-korbeli 
rétegek közt, csak a felső krétát, az úgynevezett Gosau-rétegeket találjuk jól 
kifejlődve, nevezetesen Korniczel és Fekete-Patak határában. A korniczeli 
patakban, közvetlen a triász-mészkőre települve, találkozunk durvaszemű, 
kvarczos fehére homokkő-rétegekkel, melyek márgás mészkőpadokkal válta¬ 
koznak. Alárendelten még vékony rétegű, feketés és kovás palákat láthatni. 
A márgás mészkőben számos, de rosszul megtartott kövületek láthatók, 
melyek a felső krétarétegeket jellemzik. Fekete-Patak határában, hol a már¬ 
gás rétegek leginkább ki vannak fejlődve, nagyon alkalmas gyűjtő helyet 
nyújtanak jól megtartott és typusos felsőkréta-faunára nézve : Plagioptychus 
Aguilloni, Hippurites organisans, Hippurites radiosus, Acteonella gigantea, 
Omphalia stb. kövületekkel. 
V. Vulkanikus kőzetek. Korniczel környékén számos elszórt helyen 
kvarcz-andesit trachyt, illetőleg Rhyolith található, mely részint telérszerűen, 
részint pedig mint megmerevedett lávafolyadék lepelformán elborította az 
ottani triász- és krétakorbeli rétegeket, mint ezt fluidalis szövete bizonyítja. 
A kőzet általában már nagyon elmállott, égé z ép kézi példányt nem farag¬ 
hattam. A kevésbbé mállott kőzet porphyrikus kinézésű: alapanyaga szür¬ 
kés feher, számos kvarcz és fekete Biotit-szemekkel, a jobban elmállott 
példányok majdnem egészen fehérek és kérges, héjjas elválást mutatnak. 
VI. Harmadkori rétegek. A harmadkori rétegek a szármát! emelet 
által vannak képviselve, és azt az alacsony dombvidéket képezik, mely Körös- 
Topa, Nagy-Patak, Nagy-Bárod, Korniczel, Fekete-Patak, Beznye, Brátka, 
Bánlaka, Orosztelekpuszta és Rév által van határolva. E rétegek nagyobb részt 
fehér mészmárgából és homokos agyagból állanak; a mészmárga némely 
rétege helyenként annyira telve van Rissoakkal, hogy Rissoa-márgának 
nevezhető. 
VII. Diluvialis és jelenkori képződmények. A völgyek oldalain és 
fensíkszerű magaslatokon, valamint a Királyhágó teteje, melyen az országút 
vezet, sárga, tömzsös agyag, kavicscsal és lófejnagyságú hömpölyökkel terjed 
el, mely képződmények a diluvialis korszakból valók, mint ezt a Já'dvölgy 
torkolatán a vasútépítés alkalmával talált Rhinoceros tichorhinus felsőáll- 
kapocsmaradvány (10 jól megtartott fog) is bizonyítja, és melyet Toula F. a 
bécsi földtani intézet folyóiratában (Verhandlungen 1882 pag. 279) meg¬ 
ismertette. A jelenkori képződmények közt említésre méltók még a számos 
13 * 
