196 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
helyen található mésztufák, nevezetesen Rév mellett a «Húgyó» nevű víz¬ 
esés körül. 
VIII. Ipari czélokra használható kőzetek és földnemek. 1. A triász- 
kori vörös, kvarczitos homokkőnek, különösen a durva szemű konglomerát- 
szerű rétegei, úgy mint Bucsánál a «Fiatra Kureturi» hegyen, nagyon alkal¬ 
masnak látszanak jó malomkövek készítésére, annál is inkább, min thogy 
Fekete-Patak környékén az e czélra épen nem alkalmas krétakori laza 
homokkövet használják malomkövek készítésére. 
2. A triaszkori fekete mészkő némely rétege kitűnő és szép márványt 
szolgáltatna, mivel megmunkálásra és csiszolásra nagyon alkalmas, a mint a 
m. k. földtani intézet éjntökoczka-gyűjteményében már látható is. A S.-Körös¬ 
völgyben Bucsától egészen Révig számos nagy kőbányát nyitottak e mész¬ 
kőben, de majdnem kizárólag csak apró kövecset készítenek, melyet nagy 
mennyiségben, vonatszámra szállítanak az alföldi városokba és országutakra. 
3. A fehéres és rózsaszínű, felső jurakori mészkő, mészégetésre szintén 
nagyon alkalmas anyagot nyújt, és ámbár a mészégetést még a legprimití¬ 
vebb és pazar módon eszközük, főleg Brátka, Sonkolyos és Rév környékén 
fontos iparágat képez. Az égetett meszet szintén vonatszámra szállítják innen 
az alföldre, egészen Szegedig. Észszerű kísérleteket a mészégetésben kőralakú 
és aknaalakú nagy kemenczékkel tettek ugyan Réven, de úgy látszik, az illető 
vállalkozóknak ez iránybeli ismeretük hiányában nem sikerültek. 
4. Nagy fontossággal bírnak a már rég ismert révi és sonkolyosi tüzáüó 
agyagok, melyek a legjobb belgiumi és angolországi agyagoknak megfelel¬ 
nek. A Rév községi- a Rév-padura pintiei- és bánlakai- úgynevezett fazekas 
agyagok szinten nagy tüzállósággal bírnak és fehérre égetnek. A révi, 
illetőleg pozsoritai agyag, az előbbi pazar kiaknázása következtében, 
fogytán van, de nem kétlem, hogy azonos agyag még számos más helyen lesz 
található a jurakorbeli homokkőben, mely meglehetős nagy elterjedési!. 
5. A S.-Körösvölgy számos és nagy barlangjaiban meglehetős vastag 
«Guanó i) -rétegeket láttam, melyelmek anyaga esetleg szintén ipari fontosság¬ 
gal bírhat mint kitűnő trágyaczikk. 
3. JELENTÉS AZ 1883-IK ÉV NYAKÁN A MAROS ÉS A FEHÉR- 
KÓROS KÖZÖTTI HEGYVIDÉKEN ÉS AZ ARAD-HEGYALJÁN 
ESZKÖZÖLT FÖLDTANI RÉSZLETES FELVÉTELRŐL. 
Lóczv Lajos-íóI. 
Az alföldi rónaság délkeleti szegletén hirtelen emelkedik ki a síkság¬ 
nak itteni 120”/ tengerszin feletti közepes magasságából az a hegyvidék, 
mely az ország szívéből érkező utazónak figyelmét már messziről magára 
