LÓCZY LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
197 
vonja. Nem csak ama sajátságával, hogy elég meredek oldalaival közvet¬ 
lenül a síkságból merül fel és lábánál a negyedkori dombvidéket egészen 
nélkülözi’ de még inkább avval a barátságos képpel, melyet a feléje közelgő 
felé tár, e hegyvidék egyik legszebb pontját adja annak a hegykoszorúnak, 
mely a Nagy Magyar síkságot körülveszi. Az a sok fehér pont, mely már 
félnapi járó földről az utazó felé int — mind megannyi borház, hol Paulis, 
Ménes és Magyarát jóhírű szölőnedvét szűrik -—, élénkíti meg az erdőtlen és 
kevéssé tagolt hegyoldalakat. 
Arad-Hegyalja emelkedik ezekben előttünk, mely 30 T] m hosszaság¬ 
ban termi a szőlőtőkét. Orografiai tekintetben ez a Bihar hegységnek ahhoz 
a kiágazásához tartozik, mely legtovább nyúlik ki az Alföldre és mely 
helyi névül a Hegyes-Drocsa nevet viseli. 
Az elmúlt nyáron ennek a hegységnek részletes geológiai felvételével 
bízattam meg. 
A hegyvidék nagyobb része az 1 : 144,000 mértékű magyarországi 
részletes térképnek K. n és L. n osztályaira esik, de éjszaki kinyúlásai 
kicsiny darabokkal belenyúlnak a K. io és a L. io osztályokba is. 
Az eredeti katonai felvételeknek 1 : 28,800 mértékű régi lapjai 
közül á • jelzésüek, az új 1: 25,000 mértékű 
60. 61. 62. 60. 61. 62. J 
elkészült foktérképekből pedig a 
21 
xxy: 
NW.-NO.-SO. módon jegyzett 
lapokra terjedtek ki munkálataim. A bejárt vidéknek általános fizikai 
viszonyaiból legyenek kiemelve a következők : 
A «Maros-szorostól» Paulisnál, egész Világosig egy harántgerinczről 
nyúlik alá a hegységnek nyugati lejtője. Erről csak hegyi árkok futnak le a 
lapályra és pedig jobbára önállóan, csupán a ménesi, a kovaszinczi és a 
világosi öbölszerű katlanvölgyekben egyesülnek nagyobbszámu árkok. 
/ 
Uj Panátnál, vagy Aradnál állva, a kelet felől élénkbe táruló látképet 
ez az eléggé egyenletes gerincz dominálja, (lásd az ábrát a 40-ik lapon.) 
Paulisnál, a hol a Marosnak középvize mintegy 119 m j magasban van az 
Adria felett, hirtelen emelkedik fel, az 1‘3 7%, távolságú Harang hegyen 
már 321 m ] - re magasodik. Kulmináló pontjai Cfyorok felett kezdődnek, itt 
van a vidék legjobban ismert hegye a 471 m ] Kecskés, tovább éjszakra 
a 479 m ] Magúra és a 458 m ] Tornya mint távolról felismerhető tetők 
szövődnek hozzá. Kovaszincz és Világos között az 573 m ] Hidegkúton van 
a gerincznek legmagasabb pontja. 
Ejszaki végét a világosi várrom koronázta 473 m j magas ormon éri 
el a mondott gerincz, mivel azokat a halmokat, melyekkel Muszka és Pan- 
kota vidékén a Fehér-Körösnek itt 107—109 m f tengerszin feletti lapályá¬ 
ban elvész, csekély kiemelkedésüknél fogva (pankotai kopaszhegy 266 - 5 m ] 
[ 140*34°J már nem számíthatjuk a más felépítésű gerinczliez. 
