LÓCZY LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
199 
(558 m J) csúcsig körülbelül GOO ™/-nyi közepes gerincz magasságot adnak. 
A Debella Gorá-tól kelet felé a főgerincz lelapul és 33 7i/ m távolságban a 
lapálytól a Hegyes és a Drocsa közötti mély nyergeket (330—350 m /) adja. 
Ebben a liegységrészletben a hydrografiai gerincz (a vízválasztó) a 
hegység orografiai tengelyével (a legnagyobb kiemelkedések vonala) nem 
esik össze mindenütt. A szegzugos vízválasztó kurvimeter-mérések szerint 
az 1 : !25,000 mértékű foktérképeken 33 7i/ m hosszú orografiai tengely men¬ 
tén 46'6 hosszaságúvá fejlődik ki. 
A Hegyes nagyobb környéke egy elóg jól körülírt orografiai tömeg¬ 
nek vehető, melyről a Maros és a Fehér-Körös, illetőleg ennek Csiger nevű 
mellékfolyójának, valamint az Alföld ideszögellő részén lévő belvizek táp¬ 
láló patakjai erednek. A Marosba Paulis és Berzova közt hat elsőrendű 
patak szállítja róla a vizet (kladovai, solymosi, milovai jjatak, konopi fő- és 
határ-patak, berzovai nagy patak). Ezek valamint a közéjük eső 2-od és 
3-ad rendű völgyek merőlegesen nyílnak valamennyien a Marosvölgybe. 
Éjszaknak a Csiger gyűjti össze a Hegyes forrásait, miután a ternova-silin- 
gyai negyedkori medenczében három főágra oszolva (ternovai, duudi, tauczi) 
sugarasan veszi fel még benn a hegységben a felső patakok vizeit. 
Nyugat felé egyetlen permanens folyású patakja sincs a hegységnek 
és ez a körülmény jól illusztrálja a hegyvonulat hirtelen megszakadását. 
A nyugatra néző meredek oldalon rövid folyású patakok szállítják a 
csapadékokat a lapályra, hol két lomha folyású «Száraz ér# veszi fel esőzé¬ 
sek idején a patakok vizet. Az egyik ér inkább tócsák és vízállások sorozatá¬ 
ból áll és egy depressiót követ, mely Kuvintól indul ki és a hegység alját 
követi; ez mint a világosi Nagyér Szőllős vidéken éri el a Csigert. A másik, 
a ménesi Száraz ér Új Paulis és Ménes közt a Marosnak egy régi ártér¬ 
medrében fejlik ki és mintha a ménesi nagy patak lapos törmelék-kúpja 
zárta volna el természetes útját éjszak fele, melyre a lapálynak legnagyobb 
az esése, ENy. felé fordul, nagy kanyargásokkal megy egész Zimánd alá, itt 
délnek kanyarodva Aradnak Gája nevű külvárosánál megközelíti a Marost, 
de sem evvel, sem pedig a Holt-Marossal nem áll összefüggésben, hanem a 
Battonya vidéki Száraz érrel egyesül, melylyel aztán a lapálynak belvizei 
nagy lassan Földeák felé a Tiszába szivárognak be. 
Ennélfogva Paulis és Gyorok k zött a paulis-világosi gerincznek 
egy 6 , i£/ m hosszú darabján szögellnek össze az Alföld három legnagyobb 
folyójának: a Tiszának, a Marosnak és a Fehér-Körösnek vízválasztói.* 
A Maros és a Tisza közti vízválasztó Uj-Paulistól indul ki, közel marad a 
Maros árteréhez és Aradon át tart nyugatnak. A Tisza és a Fehér-Körös 
* E bizonyosságnak a ménesi és a battonyai «Száraz ér»-re vonatkozó adatait 
Boros Frigyes osztálytanácsos úr szíves közlésének köszönhetem, ki barátom Maiina 
Gyula kir. mérnök úr közvetítésével kegyeskedett azokat hozzám eljuttatni. 
