200 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
közti vízválasztó Gyoroknál bizonytalan törekvésű vízállások közt fejlődik 
/ 
ki, mindjárt ENy. irányt vesz fel és Szt.-Anna — Ivurtics felé lesz nyomoz¬ 
ható. Nagyon kevés munkát igényelne Paulis és Kuvin közt a hegyi pata¬ 
kok némelyikét a három folyó akármelyikének adózójává tenni. 
A hegység nyugati részét nagy kiterjedésű, összefüggő erdőségek borít¬ 
ják.Helységek, sőt állandóan emberi lakások sincsenek az egy Kladován kívül 
a Hegyes völgyeiben. Annál sűrűbben következnek azonban a Maros és Fe¬ 
hér-Körös tágas völgyeiben a helysége k egymásra; a Hegyalján pedig az uras 
képű falvak és mezővárosok: Paulis, Ménes, Gyorok, Kuvin, Kovaszincz 
Világos, Galsa, Muszka és Pankota a 30 hosszaságú összefüggő szőlő¬ 
hegyeknek több mint 2 /3-át kísérik házakkal. A szőlőmivelés és a hegyi 
legelők kiszorították az erdőt a hegységnek nyugati oldaláról. Felérkezve 
azonban a paulis-világosi gerinez bármelyik pontjára kelet felé a kincstári 
erdők beláthatlan rengetege terűi el szemeink előtt. 
A felvételeket tervszerűen a szőlőhegyeken kezdtem meg.* Előbbi 
tanulmányok alapján ismeretes volt előttem, hogy a Hegyes-Drocsa hegy- 
ségetalkotó kőzeteknek kiterjedése általában Ny—K. irányú; ez okból ott 
kezdtem meg a munkát, hol a legjobb feltárások voltak várhatók: a szőlő¬ 
hegyekben. Itt törekedtem legelőbb alaposan megismerkedni a hegységet 
képező kőzetekkel és ezeknek telepedési viszonyaival; továbbá itt kínál¬ 
kozott alkalom adatokat gyűjteni arra vonatkozólag, hogy mi módon 
érintkezik az alföldi síkság alluviuma a hegységre felnyúló negyedkori 
üledékekkel. Felvételeim a múlt nyáron Paulis és Pankota meridiunális 
végpontok között kiterjedtek a Hegyaljára a kladovai nagy völgyre és az 
Agris-Almás és magyaráti kiágazásokra, végül a lapályból magukba foglal¬ 
ják azt a területet, melyet a Paulis-Szabadhely, Paulis-Világos, Világos-Ej 
Panát közti rnűutak és a Szabadhely-Új-Panát közti dűlőút közbefog. 
A felvett terület nagysága mintegy 8.16 Dm ért. (469 üX^.) 
A hegységet alkotó képződmények áttekintése. 
A paulis-világosi gerinez kevéssé tagolt alakja ellenére sokféle kőzet¬ 
ből áll. Eddigi tapasztalataimból még nem vagyok képes annak a sok 
* A területre vonatkozó szakbeli irodalmi adat igen kevés. Elszórt megjegyzések 
találhatók róla a következő helyeken: 
Beudant, Yoyage en Hongrie II. köt. 321. 1. III. köt. 51. 1. 
Jahrbuch d. k. k. geol. Reicbanstalt. Wolf H. XI. köt. 1860. V. 113. 146, 1. 
XII. köt. 1861—62. V. 22.1. Hauer F. Geol. Uebersichtskarte dér österr.-ungar. Monar- 
ehie. Blatt VIII. XXIII. köt. 1873. 100—114. 1. 
Peters K. Rézbánya. Sitzungsber. d. kais. Akad. Matli. Naturw. Classe Wien 
1861. XLIII. köt. I. 399., 422—424, 427. 1. XLIV. köt. I. 100. 1. 
Hunfalvy J. A Magyar birodalom termész. viszonyainak leírása 1864 II. köt. 
246.1. 248. 1. 
Földtani Közlöny 1S75. 1. 1. 1876. 85, 275 1. 1877. 181 1. 1878. 159. 1. 
és követk. 
Az aradi kereske leimi- és iparkamara jelentései. 
