202 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
lánynál, melyet a Diorit magába zár. Ez a foszlány azonban a csapás irányá¬ 
ban több kilométernyire nyomozható. A Granitit és a Diorit telérek és 
tömzsöcskék közelében a phyllit kemény szürke fínomszemü gneiszszé válto¬ 
zott át, egy benne előforduló világos pad pedig makroskopos szemléletnél a 
protoginos gneiszra emlékeztet. Az elváltozott phyllit körében találhatók 
a következő ásványok: Turmalin, Magnetit, Hiematit, Epidot, Chlorit, 
Pyrit; ritkábban Chalcopyrit és Calcit. Az Epidot és a Turmalin nem csak a 
phyllitben, hanem a Granititban és a Dioritban is előfordul; ezekben az 
Epidot néha mint a földpátok után való pseudomorphosa is előfordul. Az e 
helyről való kontakt ásványok és előfordulásuk tárgyát képezték már Cotta 
és Blum rövid jegyzeteinek.* 
Nem ez a hely alkalmas azonban arra, hogy Arad-Hegyalja kristályos 
paláival tüzetesen megismerkedjünk. Eltekintve azon apró phyllitrészletek- 
től, melyek a paulisi szorostól éjszak felé a Dioritban fellépnek és a 
melyek telepedéset illetőleg az érdemel figyelmet, miszerint csapásuk általá¬ 
ban Ny-—K-i, dőlésük pedig meredeken déli — a hegyaljai utat követve 
Ivuvin helységen túl bukkanunk rá a kristályos palák igazi helyére. Kuvin 
és Kovaszincz között a szőlőkben a negyedkori agyagtakaró alatt mállóit 
agyagcsillámpala az uralkodó kőzet, a két helység közötti határárok (Yalea 
Kuvinului) és az a gerinczút, mely Kovaszincz közepéből az Üreshegyen 
(Délu Golu) át a Magurára vezet, ismertetik meg legjobban a geológussal 
a kőzetsorozatot, mely a pkvllitterűlet déli határán ki van fejlődve. 
Túlnyomólag sárgásán, veresen és zöldesen elmáló jól rétegzett finom 
lemezes agyagc-sillámpalát látunk itt, melyben az üde, kékes, szürke selyem¬ 
fényű változat ritka. A Délu Golu tetején nehány kristályos mészkőlemez 
és egy O50-—080 m j vastag kristályos mészkőpad van a phyllit közé tele¬ 
pedve. Quarczlencsék, quarcz és csomós quarcz-földpát arkozák kemény 
padokat képeznek a phyllit között ennek déli határán, melyen az üde kékes 
szürke változat uralkodik. 
A gerinczúton a szőlők felé jutva a pihenő hegyen (Yerfu odina) 
311 TO /a phyllit és quarczit arkozák zavart és gyüredezett rétegzete véget ér, 
fiatalabb korú kékes agyagpalának és quarczitoknak engedve tért. 
Az agyagcsillámpala dőlésiránya az Üreshegyen DK és DDK közt, 
dölésszeglete 25—48° közt változik. 
Az Üreshegytől keletre a kovaszinczi völgyöböl alacsony mellék- 
gerinczek közé nyújtja be oldalárkait; a sziklatalaj amazokon a bortermő 
negyedkori agyag alatt rejtőzik. Ez okból beljebb keletnek egészen az erdős 
nagygerinczig és azon túl is a kladovai erdőben a kristályos palák déli 
* Cotta múl Felleneerg: Erzlagerstátten Ungarns und Siebenbürgens, 1862. 
24. lap. Blum. Dritter Nachtrag zu den Pseudomorpbosen, 1863. 122 és 124. 1. Földtani 
Közlöny VI. 1876. 281. 1. 
