LÓCZY LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
203 
határa nem tanulmányozható többé oty jó feltárásokban, mint a fent leírt 
helyeken. Arról azonban meggyőződtem, hogy a sárgás zölden, vagy verese- 
sen elmálló phyllit a quarczarkoza padokkal együtt messzire megjelölik a 
határt; sőt még a kristályos mészkő is messzire nyomozható és abba a 
vonulatba esik, mely a kladovai völgy felső részében a Pareu Muntiului 
fejtéseinél 4 m j vastag és 31°-al DDK-nek dől. Elhagyott mészégető kemen- 
czék állnak itt, mcdyekben egykor a jobb czélokra is alkalmasnak látszó 
fehér kristályos mészkövet felhasználták. 
Az Otkovács-, Hidegkút- és Korcsmahegy-tetőkkel jelzett főgerinczen 
a phyllitek unalmas egyhangúsága tanulmányozható. Kékesszürke, gyengén 
redőzött, sericites, csillámos változatok és csomós palás quarczitok azonban 
itt is előfordulnak. Az utóbbiakban bőven van pyrit behintve, melynek 
elváltozása limonitra egyes padokat oly annyira vastartalmúvá tesz, hogy 
azok kibányászása is megkisértetett. Egy ilyen limonit-telep található az 
Otkovács éjszaki oldalán. A kovaszinczi völgy felső részében finom quarczit 
pala és quarczarkozák közt a sericitpala is feltűnőbben jelentkezik. Benne 
rézérczek is (Azurit-Malacbyt és Chrysocolla) előfordulnak. A kovaszinczi 
bányahegyen (Cioka bania) az agyagcsillámpalában oly csalogatóan mutat¬ 
koztak a rézércz-impregnácziok, hogy már ismételve nagy vesztességgel 
járó sikertelen bányamiveletre adtak okot. 
Az eddig ecsetelt typusban fordul elő a phyllit, a világosi és az ágrisi 
erdők talajának nagyobb részén múlt nyári kirándulásaim területén a 
telepedés is változatlan marad és általában 20—40° D. vagy DDK. dőlésű. 
Világos vidékén azonban a közönséges agyagcsillámpala között egy 
sajátságos változat kerül túlsúlyra. Tökéletlen palázásu agyagcsillám¬ 
pala-anyagban, mely néhol világosan sericites, kisebb nagyobb egész 
diónyi nagyságú szegletes vagy látszólag félig gömbölyített quarczdarabok 
vannak. Ha nevet kellene adni e kőzetnek, úgy a «quarczbrekcziás sericites 
muscovitos agyagcsillámpalaw elnevezés illenék reá legjobban. Jól réteg¬ 
zett vastag padokban fordul elő e kőzet és a világosi várhegyen közelíthe¬ 
tők meg legjobban jellemző kifejlődéseik. 
Két vonulatban ismerhető fel e sajátos kőzet. Először is a Horlya 
csúcson, bonnét kelet felé egy mind jobban szélesedő övben az almási 
völgy két oldalán több ágra oszlik. Másik nagyobbik részlete Világos 
mezőváros éj szaki részében a Bobus törzskastélynál veszi kezdetét, a vár¬ 
hegyet alkotja és a Kukurbeta háromszögellési pont irányában nyúlik kelet¬ 
nek ; azt a magas gerinczet képezve, mely Muszka és Magyarát felett 
éjszak fele elég impozáns képet nyújt. A Várhegy éj szaki oldalán ebben a 
brekcziás agyagcsillámpalában egy zöldes szürkés foltos agyagos phyllit, 
mely a fedőpalák képét viseli, fordul elő. Délre a várhegytől a Merezin 
nyergén egy részlet nagyon gyűrt sericites phyllit található. Összefoglalva 
az elmondottakat kimondhatjuk, miszerint a hidegkút-világosi gerincz- 
