204 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
részlet a gneisznek és az igazi esillámpalának kizárásával olyan félkristá¬ 
lyos palákból áll, melyek rendszerint a kristályos palaképződményeknek 
legfelsőbb emeleteit szokták jellemezni.* 
2. Quarczit, arkoza-quarczit, agyagpala és mészkő. A világosi vár¬ 
hegy környékén és a kuvin-kovaszinczi szőlők felett előfordulnak olyan 
kőzetek, melyek bárha a szürke phyllitekhez és a köztük levő quarczitokhoz 
hasonlítanak is, a figyelmes szemlélő előtt mindenütt biztosan megkülönböz¬ 
tethetők a kristályos paláktól. 
A kuvini templomvölgy nyilásától EK. üányban a Tornya és a La 
coliba ovaina nevű csücsök felé összefüggő vonulatban nyomozható egy 
szürke és kékes, sok helyt «clivage» hasadékos agyagpala, melynek rétegei 
közé szabálytalan vastagságban fínomszemű quarczit és középszemű réteges 
quarcz és íöldpát arkozák telepednek. A paulis-világosi gerineztől keletre a 
kladovai erdőben innét inkább keleti irányban egész a Hegyes déli oldaláig 
nyomoztam e vonulatot. A messzire látszó tető (Capu Mlatinu) és Adám- 
csúcsa (Cioca lui Adam), tovább keletre a Czigány-kereszt hegye (Cruce 
Tigaui 537 Vl f) esnek bele. Ivuvintól egész a kladovai völgyig sehol sem 
találtam ezt a vonulatot 850—1000 w/ -nél szélesebbnek. 
A kuvini templom megett és a helység éj szaki meredek szőlős hegy- 
oldán az agyagpala jól van feltárva rajta soványan tenyészik a töke. Itt 
mindenütt a diorittal érintkezik az agyagpala, de oly bizonytalan határral, 
hogy egymáshoz való viszonyukra nézve e hely nem vet világot. Diorit- 
intrusiokat az agyagpalában- sehol sem láttam : csupán a Yalia Dantiului 
elején létezik egy finomszemíi mállott telér, mely csapásirányokra kereszt¬ 
ben szeli át a rétegeket; de ennek faját a mikroskopikus vizsgálat fogja 
majd kideríthetni : külsejére nézve a Dioritoktól, a mint ezek változatai 
előttem a hegységből ismeretesek, különbözik. 
Az agyagpala a kuvini templom megetti kőbányákban, melyek közelé¬ 
ben a Diorittal egy meredeken álló sik mentén érintkezik, a rendesnél 
keményebb és ez által válik alkalmassá épületkövekhez. Vastag padokban 
fordul itt elő az agyagpala, réteglapjait vonalosan elrendezett sötét csillám 
és chlorit fedi. Szürke anyaga csaknem tömör, de a retegzés irányában 
üregek nyúlnak el, melyek falazatát világos sárgás-zöld epidot fedi. 
* További kutatásoktól várom azt. hogy mily mértékben lesz hasznos e phyllite- 
ket az erdélyi és a krassó-szörény megyei kristályos palákkal összehasonlítani. Mellő¬ 
zöm azokat a reflexiókat, melyek a sericitet illetőleg csábítólag kínálkoznak. Megelég¬ 
szem azzal, hogy a szaktársakat a terjedelmes serieitpala- és Taunus-irodalomra 
utaljam, mely Laspeyres H. Mineralogische Mittheilungen. 11. Dér Seric t. (Groth S. 
Zeitschrift für Krystallographie imd Mineralogie 1880. IV. köt. 244 1.) czímű közle¬ 
ményével még ahgha rekesztetett be. Az eleinte talkosoknak vett palákat az ismeretes 
kobalt-reakczió és a forrasztóeső előtt való viselkedés alapjáu ismertem fel kétség¬ 
telen sericittartalmúaknak. 
