DR. STAUB MÓRICZ. 
454 
Az Untersee két ága is az Aach meg a Biber lapályai között emelke¬ 
dik a Schienerberg, melynek déli lejtőjén az oeningeni apátságtól félórá¬ 
nyira északkeleti irányban találhatók a kövületekben való gazdagságuk 
miatt már a régi időktől fogva híres oeningeni palák, melyekből Heer 465 
növényfajt tudott leírni és ez által a fosszil növények ismeretes lelőhelyei¬ 
nek leghíresebbikévé tette. Pedig e palák csak egy kis részét képezik Sváj ez 
molassz-földjének, mely ezen ország területének egy ötödét foglalja el és e 
molassz-föld ősflórájának jelentőségét maga Heer mutatta ki munkájában, 
midőn összehasonlította a földfelület egyéb pontjain fölfedezett ősvilági 
flórákkal. 
Kisebb kifejlődéssel bírnak Svájczban a harmadkort megelőző kor¬ 
szakok üledékes kőzetei, és így aránylag véve szegényebbek is kövületek¬ 
ben ; mindazonáltal mindent, a mit itt Heer maga és mások hangyaszor¬ 
galommal gyűjtöttek, a Flóra tertiaria Helvetiaené lnem csekélyebb értékű 
Flóra fossilis Helvetiae czírnű munkában találjuk leírva. 
Már ezen munkát megelőzőleg írta meg Heer az Urivelt dér Schweiz 
czírnű könyvét, mely 1864-ben jelent meg. E klasszikus munkában nem¬ 
csak hazájának ősvilági, hanem az egész szerves élet történetét adta és vele 
együtt tudományos hitvallását. E munka jelentőségét a nyugat müveit 
nemzetei hamar fölismerték, mert azonnal lefordíttatott franczia és 1874-ben 
angol nyelvre; 1878-ban nyomatott második kiadása pedig egyidejűleg an¬ 
gol nyelven is megjelent.* 
A Flóra tertiaria Helvetiae megjelenése óta Heer dolgozószobája 
többé nem maradt üres. Mindenünnen küldöttek neki fosszil növényeket 
meghatározás végett. így földolgozta Bőckii János jeles geológusunk által 
a pécsi permben talált növényeket; Ivelet-Szibiria, az Amurföld és a norvég 
Andő nevű sziget jurakorbeli flóráját; Nebraska, a moleteini (Morvaország), 
quedlinburgi (Németország) és az áfrikai Chargeh nevű oázis krétabeli fló¬ 
ráját ; Portugál fosszil flóráját és a következő helyeken talált mioczénkorbeli 
flórákat, u. m. Bovey Tracey Angliában; Samland, Skopau, Weissenfels és 
Bornstádt Németországban; Dr. Hofmann Károly kiváló geológusunk által 
a Zsilyvölgy aquitániai rétegeiből hozott növényeket; Sumatra szigetének 
mioczén- és Madeira szigetének plioczénkorbeli növényeit és végre, a mi¬ 
vel dicsőségének tetőpontját érte el, az északi sark körül fekvő földek 
flóráit a hét kötetes és 397 táblát számláló Flóra fossilis arctica czírnű 
műben. 
* E munkának egyik «Svájcz kőszén korszaka# czírnű fejezete Dr. Pethő 
(Petrovits) Gyula fordításában a természettudományi társulat kiadványaiban jelent 
meg. (((Természettudományi Értekezések#. Budapest 1875.) Sajnáljuk, bogy hazai 
tudománykedvelő közönségünk nem ismerkedhetik meg az egész munkával, mely a 
laikusra és szaktudósra nézve egyaránt érdekes. 
