HEER OSZWALD EMLEKEZETE. 
457 
lenniök azoknak az utaknak, melyeken e növények vándorlásukat vég¬ 
hez vitték. 
Forbes E. volt az első, a ki bizonyos, a brit élő flórában föltűnő 
jelenségeket akként vélt megmagyarázhatónak, hogy Angliának a harmad- 
korban Francziaországgal való szárazföldi összeköttetését tételezte föl. Az 
egymással szemközt fekvő partok geológiai szerkezete, a brit szigetek fau¬ 
nájának meg flórájának jelleme ezen nézet mellett vallanak, mi oknál fogva 
általánosan elfogadták.* Ennek alapján kisérlette meg Heer a harmadkori 
flóra keletkezését és változásait is megfejteni. 
Ha igaz, hogy a föld eredetileg tüzes folyó állapotban volt és lassan 
beálló lehűlés következteben végre olyan hőmérsékre csökkent, mely mel¬ 
lett többe a fehérje meg nem aludt, hanem szerves lények keletkezésére 
kedvező lett; akkor e lehűlésnek a sarkoknál kellett kezdődnie és ennél¬ 
fogva a szerves élet fejlődésének is onnan kellett kiindulnia. A sark körüli 
föld lett tehát a növések bölcsője és a mint a földgömb lehűlése a szé¬ 
lességi fokok szerint mindinkább előre haladt, az északon keletkezett növé¬ 
nyek küllő irányban indulhattak útnak dél felé. 
Heer azt hiszi, hogy a harmadkori flórát illetőleg ez a vándorlás az 
alsó mioczén korban vette kezdetét. Az ezen elterjedéshez szükséges idő¬ 
tartamnak meghatározására azonban hiányzik a kellő mértékünk, mint¬ 
hogy a föltételeket nem ismerjük, melyek alatt végbementek. Forbes azon 
állítását illetőleg, hogy egyforma szerves zárványokat tartalmazó lerakodá¬ 
sok, ha egymástól nagyobb távolságban fekíisznek, nem lehetnek egy- 
korúak, azért, mert a szervezetek épen bizonyos megbatározott pontokból 
indultak ki, joggal figyelmeztet Heer arra, hogy a geológiai jelenségek 
idejének meghatározásánál épen más mérteket kell alkalmazni, mint az 
emberi viszonyoknál. Ha elfogadjuk azt, hogy a Taxodium, a Sequoia, 
a gesztenye és a platán az arktikus övből indultak ki, mindenesetre 
nehány évezredet vehettek igénybe, míg hozzánk Közép-Európába eljutot¬ 
tak ; de ezen évezredek csak elenyésző kis részét képezik azon korszaknak, 
melyet mi a mioczén névvel jelölünk és ezen időn belül véghez mehetett 
a fajok keverődése, melyet a mioczén-korbeli flóránkban tapasztalunk. 
Bizonyos továbbá az is, hogy a fajok ezen említett keverődése szakadat¬ 
lanul folyt akként, hogy egyes fajok elnyomattak és mások ezek helyebe 
Ugyanazon okok szólnak a mellett is, liogy Irland ós Anglia között is meg¬ 
volt az összeköttetés. Azon föltűnő körülmény továbbá, hogy Irland egynéhány jel¬ 
lemző növénye közös Aszturiával, gyaníttatja, hogy az északi Portugál és északnyu¬ 
gati Spanyolhon granitikus és szilur sziklatömegei Irland déli részének megfelelő 
kőzeteivel összefüggtek és igy a Biscaya-tenger az atlanti oczeántól akkor elkülönítve 
még nem volt. Geológiai adatok szólnak a mellett is, hogy annak idején Skóthon is 
egyrészt Norvégia déli részével; másrészt a shetlandi és faröi szigeteken át Izlanddal 
egyenes összeköttetésben állott. 
