DE. STAUB MÓRICZ. 
460 
fosszil flórája, mely megegyezik az Alaszkán találttal és melyből 11 faj az 
arktikus flórához tartozik. Ott a sarki és a japáni növények keverékét talál¬ 
juk és ez nyilván a mellett szól, hogy Amerika és Ázsia között szintén 
létezett szárazföldi összeköttetés. Ezt az állítást támogatja az a tény is, 
hogy a mioczén növények édes vízben, valószínűleg tóban rakódtak le, 
míg jelenleg az őket bezáró sziklák a dagály idején víz alatt vannak és 
tengeri állatok meg növények ütötték föl rajtuk tanyájukat. 
A Grinnell-föld élő flórája leginkább Grönlanddal és arktikus Ameri¬ 
kával egyezik meg; a mioczén-korban pedig a viszony megfordítva volt. 
Akkor a Grinnell-föld a legtöbb közös fajt Spitzbergával osztotta meg és 
ezen viszonj’ok valószínűvé teszik azt, hogy a mioczén-korban ama régiók¬ 
ban a szárazföld és a víz máskép voltak elosztva; a Grinnell-föld pedig 
Spitzbergával összefüggésben állott. 
Megfejtetlenül hag} 7 ja azonban Herr ama jelenséget, mely szerint 
harmadkori flóránkban ausztráliai typusok is fordulnak elő. Egészen Tos¬ 
cana plioczén képződéseiig követhetők ezek ; sőt Madeira és a Kanári szi¬ 
getek mostani flórájában is megtaláljuk az ausztráliai flóra emlékét a Pit- 
tospermum coriaceum Alt. és a Dracama Draco nevű fajokban. 
A földfölületnek ezen az elöbbeniekben vázolt alakja Heer szerint a 
plioczén és a diluviális korban változott meg; a kontinensek akkor nyertek 
volna jelenlegi alakj okát és velők együtt a szerves világban is nevezetes 
fordulat állott be. 
A harmadkor vége fele emelkedtek a földfelület színe fölé az Alpesek, 
a Kaukázus és Arméniahegyei; ennek közvetlen következménye a pannoniai 
es a gácsországi tenger lefolyása volt és az aralo-jiontikus tenger lassanként 
visszahúzódott jelenlegi határai közé. 
A plioczén korban emelkedett ki Sziczilia is a tenger mélyéből, mert 
ezen sziget délkeleti részén 3000 lábnyi magasságban található bazalt kép¬ 
ződések és a syrakusai mészkő szintén ebbe a korszakba tartoznak. Az 
Aetna régibb lerakodásai is helyenként a fiatal plioczén képződéseken nyug¬ 
szanak, és a növényeket, melyek Fasono mellett a tufákban találtattak 
(Myrtus, Laurus nobilis, Pistacia Lentiscus), olyan fajokhoz tartoznak, 
melyek Szicziliában még most is élnek. így tehát a hegynek is ugyanabban 
az időben kellett keletkeznie. 
Ázsia és Amerika között az összefüggés a plioczenben szűnt meg. 
A. szárazföld sülyedt, mit már az is bizonyít, hogy a mioczén lerakodás 
fölött plioczén kagylókat bezáró tengeri lerakodás lép föl. A Behring-tenger 
akkor keletkezhetett. Az Aleuták bizonyosan maradékai ezen elsülyedt föld¬ 
nek és a hatalmas vulkánok, melyek részben meg ma is működnek Kam¬ 
csatka és Cook htjánál, ezen jelenséggel összeköttetésben állhatták. 
Izlandon és a Jean Mayen nevű kis szigeten még most is működnek 
a vulkánok és részt vesznek a föld átalakításában, de a sarkvidék minden 
