HEEE OSZWALD EMLÉKEZETE. 
465 
és Smilax fajok délibb színezetet is kölcsönöznek; de épen a sziget fekvé¬ 
sénél fogva elvárhattuk volna, hogy a melegebb éghajlatra valló növények 
sokkal nagyobb mértékben lépnének előtérbe. Azonban ellenkezőleg azt 
tapasztaljuk, hogy Sachalin szigetének leggyakoribb és legfontosabb erdei 
fái épen Alaszkán is előfordulnak, ép úgy a mint az arktikus fajok száma 
Saclialinra és Alaszkára nézve egyaránt mioczén flórájok 36 százalé¬ 
kát teszi. 
Ha viszont Sachalin flóráját az 5 szélességi fokkal északabbra fekvő 
Samland és Eixhöft flórájával hasonlítjuk össze, akkor azt találjuk, hogy 
ez mégis délibb jellemű és hogy benne az arktikus fajok száma csak 13 
százalékot teszen. 
Minthogy Neuiltscheik és az angol öböl 10—10 2 /s-dal délebbre fe- 
küsznek mint Disco és Atanekerdluk, az említett sajátság minden esetre 
föltünővó válik. 
Ha Alaszka jelenlegi éghajlatát 9°-al magasabbnak veszszük, akkor 
itt is megkajDjuk a mioczén korra nézve jellemző hőmérséket. Ugyanazt 
találjuk a Mackenzie-ra nézve is, és így világossá lesz, hogy az isothermák 
már a mioczén korban nyűgöt felé sülyedtek és hogy a 9°-nyi isotherma 
Disco-n (70°); a Mackenzie-n (65°), Alaszkán (60°) és Sachalin szigetén 
(51°) ment át, a mint jelenleg is az isothermák Grönlandtól nyugat felé 
délre sülyednek, mi a föld és a víz más módon való eloszlásának lesz tu¬ 
lajdonítandó. 
A tudományban már régen keresik azon tényezőket, melyek az itt vá¬ 
zolt éghajlati változásokat előidézték volna. 
A szárazföldnek meg a víznek a különböző korszakokban való elosz¬ 
tása; a föld belső melegéről és a napsugározás nagyobb intenzitásáról szóló 
liypothezisek e kérdést nem bírják kielégítően megfejteni; de még Croll 
nézete sem, mely jelenleg és különösen Darwin közvetítése folytán majd¬ 
nem általános elfogadást talált, és melynek értelmében a földnek a naphoz 
való állásának változásaiból volna az éghajlat változása megmagyarázható. 
Heer ezt a liypothezist sem fogadta el, mely pedig legalább a jégkorszak 
viszonyaira nézve az egyedüli hihető és megbízható, azért nem, mert en¬ 
nek értelmében a földnek már több jégkorszakon kellett volna keresztül 
mennie, mire azonban az eddigi kutatások szerint sem a szerves, sem a 
szervetlen természetben nem találhatta meg a bizonyítékokat. 
Minden geológus előtt ismeretes, hogy mennyire hasznára vált a 
stratigraphiának a különböző korszakok flórájának földolgozása egy olyan 
mesteri kézből, mint Heer Oszwaldó volt. De az ő palseophytologiai kuta¬ 
tásainak a stratigraphia egy egészen új és élesen körülírt emeletet is kö¬ 
szön. A szép növénygyűjtemény, melyet Nordenskiöld a medveszigetről 
(74° 30' ész. szél.) haza hozott, Heer dolgozószobájában a medve-emelet 
(Ursa-Stufe, étage ursien) vezérflórájává lett. Heer ugyanis azt találta, 
Földtani Közlöny. XIV. köt. 1884. 30 
