HEER OSZWALD EMLÉKEZETE. 
473 
A természetben határozott terv szerint való fejlődésének belső alapja 
vele született, a Teremtő részéről beléje fektettetett, mert az anyagok min¬ 
denkor ugyanazok voltak es ugyanazoknak megmaradtak, csak a belőlök 
képződő lények vannak folytonos változásban. «In dér ganzen Schöpfung 
wird nur ein Werden und ' kein ruhendes Sein gefunden.» Az egész terem¬ 
tésben csak a haladás, de nem a megmaradás jeleit találjuk. Benne gene¬ 
tikus összefüggés létezik, mert csak ennek alapján alkothatunk magunknak 
a fajok keletkezésére tiszta fogalmat. 
És, Uraim! akár csatlakozunk Darwin a fajoknak a transmutáczió 
útján való keletkezéséről szóló tanához, akár Heer a fajoknak azok jelle¬ 
meinek átvetődése utján való keletkezéséről szóló tanához, mi mindenkor 
azon tudatra fogunk jutni, hogy a természetben végbemenő jelenségek tör¬ 
vényekhez alkalmazkodnak és így ha törvények léteznek, van törvényalkotó 
is és ezen az ember gyarló esze fölött álló törvényalkotóban fölismerjük 
mindnyájan az Istenséget! 
Midőn így Heer vallásosságában nemes kedélyének egyik fővonásával 
megismerkedtünk, kell, hogy a polgár erényeiről is megemlékezzünk. 
Heer nem tartozott azon tudósok közé, kik a tudományosság magas¬ 
latáról arisztokratikus visszavonultsággal tekintenek le a mindennapi életre 
és ennek szükségleteire. 0 szent kötelességének tartotta, nemcsak tanítvá¬ 
nyainak, hanem polgártársainak is tanítója lenni. Sváj ez és a sarkvidék 
fosszil flóráinak híres írója nem restelte a zürichi kanton rendőri tanácsa 
fölszólítása folytán a cserebogarak pusztítása érdekében kis népszerű füzetet 
írni; dr. Nageli Károly (jelenleg egyetemi tanár Münchenben) és Regel 
(jelenleg a szt-pétervári füvészkert igazgatója és orosz államtanácsos) ba- 
rátjaival alapította a mezőgazdasági és kertészeti egyletet, melynek 18 éven 
át buzgó elnöke volt és mint ilyen számos megnyitó beszédeiben, jelenté¬ 
seiben és közleményeiben bizonyította be a gazdaság szükségletei iránt 
való mély értelmét. Ugyanezt tapasztaljuk kantonának társadalmi és gaz¬ 
dasági állapotjait illetőleg a BLUMER-rel együtt 1816-ban írt és Dér Kanton 
Glarus czímű munkájában, melyben ritka nyiltszívűséggel tárta föl a fogyat¬ 
kozásokat és hiányokat, egyszersmind kijelölvén az utat és módot, melyen 
azok gyógyíthatók volnának. A strickhofi gazdasági iskola alapításában is 
tevékeny részt vett és ennek felügyelő bizottságában évek hosszú során át 
végezte az elnök teendőit. 18 éven át a kanton-bizottság tagja is volt és nem 
szabad megfeledkezni számos népszerű és hazájának tudományos egyle¬ 
teinek üléséin tartott előadásokról sem. 
De még valamit! Tiszta lelkének és nemes kedélyének tanúi köze 
számítandók még költeményei is. Igaz ugyan, hogy versei nem szereznek 
neki a német lyra halhatatlanai között helyet, de a mint minden beszédé¬ 
ben, minden előadásában, úgy minden költeményében is visszatükröződik 
mély vallásossága és szép hazája iránt táplált szeretete. 
