AZ EPERJES-TOKAJI HEGYLÁNCZ ÉJSZAKI RÉSZÉNEK TRACHYTJAI. 
495 
Sósujfalutól keletre levő trachythegyek, melyekkel a tulajdonképi eperjes- 
tokaji hegyláncz kezdődik. 
A sebesi patak felső szakaszának jobb oldalán elhúzódó meredek 
hegyláncz Dub.ova Hurának neveztetik és augit-trachytból áll; az északi 
lejtőn trachyt-tuffával van fedve. Ezen augit-trachyt különösen szöveti 
tekintetben igen lényeges eltéréseket mutat. 
Augit-trachyt a váraljai Várhegyről (2 2 ). A kőzet szürke színű s 
sárgás-szürke, szabálytalan alakú földpátból, fekete augitból és galamb- 
szürke alapanyagból áll. A földpát a kőzet tömegének körülbelül egy har¬ 
madát teszi és pettyezett külsőt kölcsönöz neki. A kézi példány egyik olda¬ 
lán nincsen kikristályosodva. A nagyító alatt uralkodó az alapanyag, mely 
amorph részletekből, megnetit szemecskékből és apró földpáttűcskékből 
áll; augitszemecskéket csak ritkán lehet benne látni. Nagyobb individuu¬ 
mok, melyek az alapanyagból kiváltak: a f öldpát és az augit. A földpát 
világos átlátszó porphyros egyéneket képez; az cnigit fahéj- vagy kékes- 
sárga, az utóbbi esetben magnetitszemeket látni mellette, melyek valószí¬ 
nűleg átváltozás folytán váltak ki. Az augit ritka a földpáthoz képest; 
zárványai: magnetit és görnbölyded amorph üvegrészletek egy vagy két 
buborékkal. A nagyobb augitátmetszetek kristályalakot árulnak el. 
Augit-trachyt ( c 2 5 ) a Dubova Hura nyugati lejtőjéről. A kőzet alap¬ 
anyaga likacsos és szürke, benne látható fekete augit es kétféle földpát, az 
egyik üveges és néha ikerrovátkos, a másik sárgás-szürke és földes. Az 
augit földpát-részleteket zár körül. 
A nagyító alatt láthatni földpátot, augitot, kevés amphibolt, rnagne- 
titet és alapanyagot. A földpát részint nagyobb kristályokból vagy kristály¬ 
csoportokból, részint pedig lécz- vagy oszlopalakú kisebb egyedekből áll; 
a kisebb tűalakú oszlopkák valamint a kettősen törő színtelen foltok, me¬ 
lyek az alapanyagban vannak elhelyezve, szintén földpátok. A nagyobb ep 
földpátok többnyire tisztán átlátszók; némelyek zónás szerkezetűek, igen 
sok polysynthetes. A nagyobb földpátok a lángkisérletekben az andesin- 
nek mutatják tulajdonságait. Silicium-fluor-hydrogénben jól oldódnak, és 
a kivált kristálykák sorában a nátrium vegyül et hatszöges oszlopkái ural¬ 
kodók a calcium orsóidomú képleteivel szemben. A nagyobb földpátok 
igen gazdagok különféle zárványokban, melyek sorában különösen a követ¬ 
kezők említendők: görnbölyded vagy szabálytalan alakú, sárgás színű es 
légbuborékkal ellátott üvegrészletek, továbbá átlátszó, világos zöldes-kék 
színű és szinten többnyire szabálytalan alakú augitszemek és végül színte¬ 
len tűalaku oszlopkák (apatit). A szabad szemmel kétfélének tartott föld¬ 
pát a nagyító alatt egyfelenek bizonyult és legfeljebb az épségre és a zár¬ 
ványok mennyiségére nézve mutatkoztak különbségek. Az augit többnyire 
szabályosan határolt egyedekben van kiképződve és fahéjsárga; sokszor 
azonban görnbölyded szemek halmazának tekinthető. Az ampáiból az 
