AZ EPERJES-TOKAJI HEGYLÁNCZ ÉJSZAKI RÉSZÉNEK TRACHYTJAI. 
505 
színű átnemlátszó és hullámzatosan lefutó anyag képezi, mely a külön¬ 
böző helyeken különböző széles (1 m j m —1%,,-ig) és néha az opál mennyise¬ 
gével arányos: sokszor opálér húzódik keresztül rajta. A nagyító alatt ha¬ 
sonló összetételűnek mutatkozik a kőzet mint G r , csakhogy földpátjai 
már teljesen elmállottak és az amphibol meg augit is átváltozott. 
A földpátok közül különösen a nagyobbak még tisztán felismerhetők 
kerületűk alakjánál, valamint belsejöknek a szomszéd anyagoktól való 
eltérésénél fogva. Ezen sárgásszürke mezőkön, melyeken gyakran bizonyos 
zonás szerkezet is észlelhető meg, sok helyen kisebb-nagyobb részletekben 
opál vált ki, mely gyakran ívszerűen lefutó chalcedonnal van környezve. 
Hasonló észlelhető azon ojHlban, mely nem a földpátokban van ki¬ 
válva; ezen esetben majdnem kivétel nélkül hullámzatosan lefutó chal- 
cedon veszi körül az opált, mely hol gömbölyded, hol megnyúlt fészkeket 
képez. Sok opálrészletnek belsejében is vannak ilyen, sokszor hierogly- 
phokra emlékeztető, de a legtöbb esetben ívalaku kettősen törő részletek. 
Némely földpát belsejében a kivált amorph kovasav mellett apró, 
korongidomú, átlátszó, kettősen törő szemek válnak ki sokszor oly töme¬ 
gesen, hogy a keresztezett nikolok között a világos pontok egész raját ke¬ 
pezik; ezen képletek: tridymitek. 
Az amphibol és augit többnyire csak az átmetszetek után ismerhető 
fel, melyek gyakran magnetit-övvel vannak körülvéve és rendesen sárgás¬ 
szürke színűek. 
A magnetit mellett más nem átlátszó anyag is van es ez a pyrit. 
Az opáltartalmú tracliytokat tanulmányozván, az opál képződésének 
viszonyaira is kiterjesztettem figyelmemet, és erre nézve azon meggyőző¬ 
désre jutottam, hogy az opál nemcsak praeexistált üregekben szokott ki¬ 
válni, hanem hogy az elmálló ásványok, különösen a földpátok és az alap¬ 
anyag összefüggő tömegét is át meg átjárja és az idő folyamában az eredeti 
anyagokat mindinkább kiszorítja. Legalább arra látszanak mutatni az 
opálanyaggal mintegy spékelt földpátok, a többé-kevésbbé opalizált alap¬ 
anyag, valamint az opálban szigetként előforduló kőzetrészletek. Az opál 
színjátszására nézve pedig nem tartom alaptalannak Gesell Sándor néze¬ 
tét, hogy az fémes rétegeknek köszöni eredetét, melyek az opálanyagban 
vannak elhelyezve. Szerény véleményem szerint talán nem is szükséges, 
hogy az illető fém egész rétegeket alkosson, elegendő ha csak szemecskek 
alakjában is van jelen, a mint azt sokszor az opálanyagban betemetett 
pyriteknél észlelni lehet, melyek bizonyos tüzet kölcsönöznek a körülöttük 
levő opálanyagnak. Hogy a pyritnek valami szerepe van az opálképződés- 
* Gesell Sándor A m. tud. Akadémia xMathem. és természettud. Ivözlemé- 
:nyei» XV. k. VII. sz. 220. lap. 
