510 
I>R. ROTH SAMU. 
áttetsző. Kerületök sötét fekete övvel van körülvéve, és soknak belsejében 
is húzódnak végig a hasadási vonalok irányában fekete vagy veres sávok. 
Sok ampkibolban gömbös üvegzárvány van; nagyobb példányokban íöld- 
pát is fordul elő zárványképen. Nemely áttetsző gömbölyded szem világo¬ 
sabb színű és nem bír hasadással; talán augit. Az alapanyag áteső fényben 
fehér színű, színtelen foltokkal, sötétre fordított nikolok között azonban ket¬ 
tősen törő részletekből áll és csak kevés terület marad sötéten. Az alap¬ 
anyagban levő magnetitszemek többnyire veres övvel vannak körülvéve, 
vagy már teljesen átváltoztak hámatittá. 
Ilyen kőzetből áll a Várgonytól éjszakra elhúzódó hegygerinez. 
C) Ránk környékének trachytjai. 
Ezen vidék eruptív kőzetei többnyire feltűnő rétegességet mutatnak 
és az augittrachytok (augitandesitek) csoportjába tartoznak. Lényeges alkotó 
részeik plagioklas íöldpát, augit, elvétve kevés amphibol is, és alapanyag. 
De bár mennyire megegyezők is ezen kőzetek chemiai és mineralogiai alko¬ 
tásukban, petrographiailag és szövettanilag mégis elég nagy eltérés van kö¬ 
zöttük. A földpát ugyanis némelyekben porphyros, másokban csak mikro- 
jegeczes; ugyanaz mondható az augitról is. Az alapanyag igen különböző 
színű: szürke, veres-barna, fekete stb. és mennyisége is a kivált elegyré¬ 
szekkel szemben nagyon változó : hol uralkodó, hol alárendelt; szövettani 
alkotására nézve többnyire mikrojegeczes; az amoipihrószletek mindig alá¬ 
rendeltek. Sok helyen egészen tömött, másutt megint felette nagy mértékben 
lyukacsos. Az ezen vidéken gyűjtött legtypikusabb augittrachytok a követ¬ 
kezők : 
Augittrachyt (10 10 ) a Ránk és Bánszka közötti hegygerinczről a 
Na Skalky mögött. A kőzet fekete színű, tömött és kagylós törésű. Tömött- 
sége 2-737. Szabad szemmel csak elvétve látható egy-egy fénylő földpát- 
oszlopka vagy egy fekete augitszem. A nagyító alatt kristályos szövetűnek 
mutatkozik a kőzet, melyben földpát, augit, magnetit és alapanyag ismer¬ 
hető fel. 
A földpátok hosszúkás oszlopokat képeznek, melyek közül a kisebbek 
tiszták és átlátszók, míg a nagyobbak tömérdek zárványt tartalmaznak, 
mitől zavarosak és kevésbbé átlátszók. A zárványok sorában első helyen 
állnak a poralakúak, azután következnek a színtelen vagy veres-sárga színű 
üvegrészletek, melyeknek ritkán van buborék] ok. Több fóldpátban zónásan 
helyezkedtek el a zárványok. Keresztezett nikolok között a legtöbb földpát 
polysynthetes. Az egész kőzet lángkisérletileg megvizsgálva a labradorit 
tulajdonságait mutatja. Az augit világos sárgás színű és különböző nagy¬ 
ságú oszlopokat képez; némelyek hosszúak és tagoltságuknál fogva az 
