AZ EPERJES-TOKAJI HEGYLÁNCZ ÉJSZAKI RÉSZÉNEK TRACHYTJAI. 
513 
A földpát részint porphyros, részint mikrojegeczes. A nagyobb pél¬ 
dányok igen bővelkednek a szokásos zárványokban; sok földpátnak belseje 
az alapanyaghoz hasonló tömeggel van kitöltve. Az angit szintén porphyros 
és mikrojegeczes; színe világos olaj-zöld. A nagyobb példányok sokszor 
szabálytalan alakú szürkés szemekre bomlanak fel és egészen zavarosak; 
néhol csak a kerületen mutatkozik ezen átváltozás. Az augit is gazdag, kü¬ 
lönösen üvegnemű zárványokban. Az alapanyagban gömbölyded augit-sze- 
mecskéket, magnetitet, apró földpáttűket, kettősen törő, fehér foltokat és 
kevés amorph alapanyagot találunk. 
Augittrachyt (ll 12 ) a Mensi és Lázi hegyektől eredő és nyugatnak 
tartó völgyek közötti gerincz közéjjé tájáról. Ezen szürke szemcsés kőzetben 
szabad szemmel mállott porphyros földpátot, sötét fénylő fekete augitot és 
szürke alapanyagot lehet látni. Az utóbbinak mennyisége a kivált elegy¬ 
részekéhez képest csekélyebb. 
A nagyító alatt porphyros és mikrojegeczes földpátot, továbbá sárgás¬ 
zöldes augitot és mikrojegeczes alapanyagot lehet látni. A legtöbb porphyros 
földpát keresztezett nikolok között polysynthetes. Az alapanyag földpát- 
oszlopkákból, kevés augitszemből, igen sok magnetitból, továbbá színtelen, 
határozott alak nélkül való, kettősen törő anyagból és kevés amorph-részle- 
tekből áll. 
Augittrachyt (13 1 ) a Pető-Szinyétől keletre levő dargói kőbányából. 
Ezen kőbánya a dargói hágón túl a Gálszécs felé vezető úttól balra van. 
Ott ezen trachyt meredek falakat alkot, melyekben a kőzet kitűnő réteges¬ 
sége nagyon tisztán észrevehető. 
Ezen augittrachyt tömött, sötét szürke, néhol fekete és nagyon emlé¬ 
keztet a bazaltra. Tömöttsége 2*619. Szabad szemmel csak néhány földpát, 
foltocskát vagy tűt, kevés augitszemet és sötétbarna alapanyagot lehet 
látni. A nagyító alatt azonban a szabad szemmel látható földpát’ porphyros 
szövetet kölcsönöz a kőzetnek. Ezen mikroporphyros földpáton kívül, mely 
szabálytalanul van elhelyezve, apró földpát-oszlopkák láthatók, melyeknek 
elhelyezése mikrofluidal-szövetre emlékeztet és közelebbről megvizsgálva e 
kristálykák irányát, azt látni, hogy azok a vízszintesen lefutó repedésekre 
merőlegesen állnak. A nagyobb földpátok legtöbbnyire polysynthesek, és a 
kicsinyek is sokszor több lemezből állóknak tűnnek fel. Az augit sárga szinti 
es szintén nagyobb egyedekben és apró kristálykákban fordul elő; hasonló 
áll az aquamarin színű és csekély mennyiségű amphibolról is. Némely na¬ 
gyobb augit és amphibol mellett nagy magnetitszemek vannak kiválva, és 
az alapanyagban is találunk magnetitot különböző nagyságban. A repe¬ 
dések közelében a magnetit limonittá változott át, mely a földpátot és alap¬ 
anyagot sárgára festi. Amorph alapanyag aránylag kevés van. 
Augittrachyt (14 3 ) a Pető-Szinyétől délre levő Cserepes tetejéről. 
A kőzet kitünően réteges, világosszürke, apró szemcsés elegyrészekkel és 
Földtani Közlöny. XIV. köt. 1884. qq 
