AZ EPERJES-TOKAJI HEGYLÁNCZ ÉJSZAKI RÉSZÉNEK TRACHYTJAI. 515 
magnetitet és alapanyagot enged megkülönböztetni. A földpátok bővelkednek 
mindenféle zárványokban, melyek sokszor övesen vannak elhelyezve. Némely 
földpát polysyntlietes, de számos oszlopka csak két lemezből áll. Soknak 
csak kerülete tiszta, belseje pedig tarka az ismeretes zárványoktól. Az augit 
világos olajzöld színű és különböző nagyságú, szabatosan határolt kristá¬ 
lyokat, de apró szemeket is képez. Zárványai sorában felemhtendők az 
üvegrészletek és színtelen oszlopkák. 
Yereses augittrachyt (Iá 7 ) a Pető-Szinyétől délre levő Törés és Csere¬ 
pes hegyek éjszaki lejtőjéről. Ezen kőzet szövetbeli alkotására nézve közel 
áll az előbbi számú mikrojegeczeshez, csakhogy benne a magnetit már 
nagyrészt hámatittá változott át, és hogy a kisebb augitok sötét övvel van¬ 
nak körülvéve, melytől átnemlátszóvá lesznek. 
1)1 Nagy-Szóláncz környékének traehytjai. 
Az Újváros és Regete-Ruszka közötti horpadástól éjszakra levő és 
tekintélyes magasságra emelkedő hegyeken az augittrachyt ugyanazon vál¬ 
tozatai fordulnak elő, melyekkel Pető-Hzinyén és Ránk környékén ismerked¬ 
tünk meg; itt is találunk fekete, tömött vagy mikrojegeczes, továbbá veres és 
szürke alapanyagú trachytokat. A feketék különösen a hegycsoport nyugati 
oldalán vaunak; ugyancsak ott találtam vereset is, melynek sokszor szem¬ 
csés szövetében augitok voltak porphyrosan kiválva. A szürke trachyt, mely 
az egész hegycsoportban uralkodó, tömött vagy mikrojegeczes alapanyag¬ 
gal bír. A trachyt ezen utóbbi változata alkotja a Regete-Ruszka, Rákos és 
Nagy-Szaláncz között elterülő hegytömeget is, csak hogy települési viszo¬ 
nyai a különböző helyeken különbözők; mert míg Regete-Ruszka közelé¬ 
ben az ottani vasúti átvágásban hatalmas tömzsököt képez, mely a réte¬ 
gesség minden nyomát nélkülözi, addig a rákosi hágón levő kőbányában 
kitünően reteges; a nagy szalánczi Várhegyen pedig körülbelől középüt 
all a tömeges és réteges közölt. Ezen külső szerkezeti eltérésnek sok tekin¬ 
tetben megfelel a szöveti alkotás is. 
Augittrachyt (18 1 ) a nagy-szalánczi Várhegy deli oldaláról. A kőzet 
szürkés színű és szemcsésnek látszó szövetű. Szabad szemmel felismerhető 
benne porphyrosan kivált földpát, oszlopos augit és barnásszürke alap¬ 
anyag ; az utóbbi a kőzet tömegének körülbelől felét teszi. A földpát fehér 
•vagy sárgás, szemcsés és valamivel több az augitnál. 
A földpátszemek méretei 3—4 rn j m -1 tesznek. 
A nagyító alatt látható földpát, augit, kevés amphibol, magnetit es 
alapanyag. A földpát makro- és mikroporphyros. Az első többnyire min¬ 
den irányban nagyobb méretű szemeket kepez és igen sok zárványnyal 
bír, míg a másik hosszas oszlopokat alkot és kevesebb zárványt tartalmaz; 
33* 
