EMPLEKTIT ÉS AZ ÚGYNEVEZETT TREMOLIT RÉZBÁNYÁRÓL. 
>19 
EMPLEKTIT ÉS AZ ÚGYNEVEZETT TREMOLIT RÉZBÁNYÁRÓL. 
Dl'. Krenner József SÁNDOR-tól. 
(Előterjesztetett a magyarhoni Földtani Társulat szakülésén 1883 április 4-ikén.) 
A rézbányái ásványokat, mint tudjuk, leginkább Peters tanulmá¬ 
nyozta; ő írt e bányahelyről egy becses mineralógiai monographiát. Úgy 
látszik azonban, hogy a feldolgozandó anyag bősége nem engedte meg 
neki mindig az egyes ásványok meghatározásánál a kivánt pontossággal 
eljárni, minthogy ezen lelhelynek több ásványát tévésén határozta meg és 
irta le. Ezt tapasztaltam már több ízben olyan rézbányái példányokon, 
melyek a nemzeti muzeum birtokában vannak és a melyek tárgyát képez¬ 
ték Peters vizsgálódásainak. 
Ezeknek egyike az előttem fekvő régi példány is, melyet Peters bis- 
muthinnak jelzett és írt le, a mely azonban más, sokkal ritkább ásványnak 
bizonyult. 
Friss törésen a bismuth színét mutatja ugyan, de nemsokára sárgára, 
sőt tarkára íutamodik be. A bismuthin kitűnöm hasad egy irányban, a mi 
ásványunk ugyanúgy, de csak igen jól; az előbbi a lángot fehérré színezi, 
az utóbbi ezenkívül még zölddé is, a mi a réz jelenlétére enged következ¬ 
tetni. Főalkatrészekül bismuthot, rezet és ként lehet kimutatni, és mint¬ 
hogy a witticlienit nem hasítható, legott az emplektitre vagy a klaprothitre 
kell gondolnunk.* 
Kristályokat a mi ásványunkon nem észlelhetünk, hanem ellen¬ 
kezőleg azt tapasztaljuk, hogy szálas szemcsés tömegekből áll, a melyekbe 
egy silikátnak hosszú, nádszerűen rostozott szálai vannak beágyazva. 
Peters, a ki ezt az érezet mint a rézbányái bismuthinnak Ill-ik elő¬ 
fordulását írta le, a következőket mondja róla.** 
«Előfordulásának harmadik módosulatában (a bismuthin) mint szá- 
* Dognácskán egy másik kitünően monotom hasadáséi. Bismutlirézércz is talál¬ 
ható, a Dognácskait, mely a levegőn szürkés-barnásra íutamodik be, és aranynyal, 
pyrittel, redruthit kristályokkal és bismuth-okkerrel társulva fordul elő. Maderspaoh 
elemzése szerint alkotó részeit: 
kén 15'75 
bismuth 71-79 
réz 12-28 
99-82 
képezik, a mi, az elemzés helyességét föltéve, mindenesetre igen sajátságos vegyiilék 
lenne. 
** Sitzungsber. d. kais. Akad. d. Wiss. Wien 1862, XLIV., pag. 107. 
