RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
527 
A koksz próbavételénél tekintettel kell lenni, hogy ez egyenlőtlen tömöttségű 
és hogy a külső részeken rendesen több hamut találunk, mint a belsőrészben. Ezért 
az oszlopszerű darabokból, a mely szerint a koksz rendszerint hasad, vegyük a 
pi’óbát s lehetőleg a hosszából. Az így kiválasztott nagyobb próbát most porrá tör¬ 
jük, jól összekeverjük és a megfelelő mennyiséget (1 kgr.) tiszta üvegedényben vagy 
papiros között faládában eltartjuk s hozzá teszünk nehány nagyobb darab 
szenet is. 
Kőolajat, üvegpalaczkban tartsunk. A mélység, melyből a próba vétetett, 
közlendő. 
A vasérczeknél, hogy helyes átlagos próbát nyerjünk, nagyszámú darabot 
porrá törünk. Ha az érez darabos és rendelkezünk zúzógéppel (zuzómalom stb.), 
úgy ezt előbb tisztára seperjük és néhány hektoliter érczet diónagyságú darabokra 
törünk. Ez apróra tört tömegből kiveszünk kb. 1 kgr. érczet és egy kemény vasból 
vagy öntött aczélból készített nagy mozsárban porrá törjük, kiterítjük köralakban 
egy táblára és quadrans- alakban a negyedi'észét kivéve tovább törjük és ezt addig 
ismételjük, míg kb. 20—30 gr. anyag marad hátra, és egy finom szitán átmegy. Ha 
az érez már poralakú, úgy különböző helyről kiveszünk kb. 1 kgrmot és a fentebbi 
módon kezeljük. 
Nyers vas, kovácsolt vas. Szürke vasat és a legtöbb kovácsolható vasat egy 
kemény angol reszelővei reszelhetjük. A fehér nyers vas ennek ellenáll, de egy 
nagyobb, kemény aczélmozsárban összetörhetjük. A próbavételnél ügyelni kell arra, 
hogy sok vasnem keresztmetszetének különböző helyén más összetételű. A szürke 
nyers vas szénenydúsabb szokott lenni a hirtelen lehűtött helyeken, míg a lassan 
lehűtötteken (középső rész) silicium-dúsabb. 
A kovácsolt vas a kerületen szénenv-szegényebb mint a középen. Ezért ne 
reszeljünk csak a külső felületről, hanem lehetőleg egynemtíen az egész kereszt- 
metszetből. A fehérvasnál tanácsos különböző helyről több darabot letörni. 
Mas erezek'próbavétele. Mint másutt úgy itt is a próbavételtől függ az analy- 
sis értéke. A tömegek nem egyneműek, mit már szabadszemmel is láthatunk. 
Az átlagos próbavétel különböző esetekben különböző lehet és sokszor nem könnyű 
feladat. A nagy eltéréseknek az analysistől a gyakorlatban rendesen a rossz próba¬ 
vétel szokott oka lenni. 
Legkönnyebb a próbavétel a poralakú vagy zúzott érczeknél: különböző 
helyről kb. egyenlő mennyiséget veszünk ki, összesen kb. 1 kgrt és finom porrá 
törjük. Az érezdarabok nagyságával nagyobb a nehézség az átlagos próbavételre. 
Sok darabot különböző helyről veszünk és porrá törve úgy járunk el, mint előbb. 
A megolvasztott anyagoknál (salak stb.) hosszú kanállal merítünk és vagy agyag¬ 
csészére öntjük vagy vízbe dobjuk. 
Szilárd és nyújtható fémeknél s ötvényeknél (arany, ezüst stb.) különböző 
helyről darabokat törünk le, vagy vékony lemezzé lapítjuk és ollóval apró dara¬ 
bokra felvágjuk. 
A kevésbbé nemes fémeknél azon eljárás követendő, hogy ezeket különböző 
helyen kifúrjuk és a forgácsokat használjuk az elemzés kivitelére. 
Agyag. Különböző rétegnek különböző összetétele van. A nemesebb agyagok¬ 
nál tanácsos minden egyes réteget külön vizsgálat tárgyává tenni, hogy világos 
