TÁRSULATI ÜGYEK. 
571 
Az előadások sorát 
1. Pr. Staub Móricz nyitotta meg, Göppf.rt H. R. volt boroszlói egyetemi 
tanár és kitűnő növénypalaeontologus fölött mondott emlékbeszédével, mely a 
januári füzetben fog megjelenni. 
2. Lóczy Lajos a múlt (18S4-) nyáron Aradmegyében végzett geológiai rész¬ 
letes fölvételeit ismertette s az eredeti (1:25,000-es) geologiailag színezett fölvé¬ 
teli térképeket is bemutatta. Előadó két év óta a Maros és Fehér-Körös közti hegy¬ 
vidék részletes geológiai fölvételén dolgozik és eddig a Hegyes-csoport nyugati lej¬ 
tőjével készült el, melynek alján Arad-Hegvalja borvidéke nyúlik végig. E hegy¬ 
ségben kristályos palák (phyllit) és egy «gramvacke» képződmény (agyagpala, 
quartzit-arkoza és sötét mészkő) képviselik a réteges kőzeteket; a tömeges kőzetek¬ 
ből a Diorit és Granitit foglalnak el nagy területet. Mind a kettő későbbi eredetű a 
phvllitnél és a grauwaeke agyagpaláinál. — A palás és tömeges képződmények a 
hegység hosszkiterjedésével párhuzamosan K—Ny általános csapásirányt mutat¬ 
nak. Figyelemreméltó, hogy a phillitben több helyütt fordulnak elő szericzites vál¬ 
tozatok ; továbbá, hogy a féligkristályosoknak nevezhető pliyllitek fokozatosan 
átmennek az el nem változott régi korú szedimentekbe. Sajnos, hogy ezekben eddig 
kövületek nem találtattak, melyek nyomán geológiai koruk meghatározható lett 
volna. 
Az építési ipar hasznára ezen a vidéken több jó épület- és műkő található. 
Említést érdemel az is, hogy Ménes híres veres bora Paulistól Kuvinig a Diorit 
talajon terem. (Előadása bővebben fog közöltetni a m. kir. földtani intézet évi jelen¬ 
tései során.) 
Szabó elnök a szakülés köszönetét fejezi ki Lóczv-nak mai érdekes előadá¬ 
sáért s abbeli reményének ad kifejezést, vajha a többi részletes fölvételekről is hall¬ 
hatnák ilyen, térképekkel, kőzetekkel és kövületekkel demonstrált átnézetes előadást. 
3. Dr. Wartha Yincze előterjeszti a Serpentineken általában, de különösen 
a montafuni (Tyrol) kőzeten tett vizsgálatait. Ezen utóbbi, hasonlóképen mint a 
borostyánkői, egy olyan Serpentin, a melyben az AkOs már nagyobb mennyiségben 
van jelen (20% ; a borostyánkőiben csak 18%) mi ezen két ásványt a Ripidolith 
közelébe állítja. Számos elemzéssel kimutatja továbbá, hogy a serpentinek AI2O3 tar¬ 
talma változó s hogy eddig valódi Serpentineknek csak azok tekintettek, amelyekben 
az AI2O3 nem rúgott többre 5%-nál, 9%—13%-kal már Pennin-nek neveztetett az 
ásvány, 16% körüli timföld tartalommal Ripidolithnak, 21%—25 - 9%-kal pedig 
Chloritnale. Ez a változó összetétel a genetikai viszonyokban találja magyarázatát, 
a mennyiben a timföld-szegények Olivinkőzet-ekből, a többiek pedig Amphibol- és 
Augit-kőzetekből származnak. 
Miután tehát a sorozat a timf 0 1 d-tarta 1 omra nézve egészen hasonló mint az 
Amphiboloknál, s mi ott anélkül hogy külön fajoknak vennők az egyes módosula¬ 
tokat csak Ampliibolokat Alumíniummal és a nélkül különböztetünk meg, úgy a 
Serpentineknél is elejtendőnek tartaná előadó a különböző fajneveket és ajánlaná 
mindezeket Serpentinnek és illetőleg a serpentin-sorozat egyes tagjainak tekinteni. 
4. Előadásának befejezése után Wartha Vincze még néhány igen csinos, csak¬ 
nem viztiszta fluorit kristályt mutatott be, ocOoo, °o0 combinatioval s közel egy 
cmt. élhoszszal, melyek legújabban a budai kis Svábhegyen mivelés alatt lévő leg¬ 
északibb kőbányában fehér Calcit Skalenoéderek között fennőve találtattak. 
37* 
