LÓCZY LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
205 
A belső kovaszinczi szőllök között az agyagpala a pkyllit és a Diorit 
határát födi el. A Tornya begy éjszaki oldalán a Dioritra ráfekszik, úgy 
hogy az árkokban a Dioritot láthatni, a hegyoldalokon pedig egészen fel a 
nagy gerinczig az agya,gpala és a vele váltakozó quarczit-homokkő észlel¬ 
hető. Fent a Tornya-csúcson a Dioritra kalapként telepedik rá egy durva¬ 
szemű sőt porpliyros képű quarcz és földpátarkoza. A finomszemű quarczit- 
padokban Turmalin és Epidot-erecskék vannak. Egy Túrinálin-gránit, 
miként a phylliteket, úgy az agyagpalákat is áttöri, a Turmalin és Hsema- 
tit rendes kisérői elágazásainak. 
A Phyllitekkel ez az agyagpala és quarczit-képződmény, majd pár¬ 
huzamosan, majd diskordánsan fekszik; így például a Verfu odina-tetőu a 
kékes phyllitre a szürke agyagpala egy fekvésben következik reá; a Yalia 
Dantiului-ban, valamint a belső kovaszinczi árkokban ellenben világos 
feltárásokban láttam a diskordáns telepedést. 
A hegység nyugoti oldalán általában az agyagpala DK. irányban dől, 
kisebb szöglet alatt mint az agyagcsillámpala. 
Tovább keletre a kladovai Iverszka-völgyben és a Hotarel-gerinczen a 
képződmény 36° déli hajlással nyugszik a phylliten. Legalján durva brek- 
cziás quarczarkoza-padok mutatkoznak. A képződmény vastagságát e ponton 
57 m ] - re becsültem. 
A Capu Mlatinu és a Cruce Tigani környékén szinten az agyag¬ 
pala feküjében találtam meg a quarczitokat, melyeket különben az egész 
vonulatban eddig élesen elválasztanom az agyagpalától nem sikerült. Tele- 
pedésiikkel azt a benyomást tették reám az agyagpala- és quarczit-réte- 
gek, melyeket egyelőre egy stratigrafiai emeletbe vélek sorozhatni, mintha 
ezek a kovaszincz-hegyesi vonulatban diskordánsan és transgressálva 
feküdnének rá a phyllitre és a Dioritra. Vastagságukat Kovaszincz és Ku- 
vin közt 60 m j - re becsültem. 
A második hely, hol az agyagcsillámpalán fiatalabb eredetű üledéke¬ 
ket fedeztem fel, Világosnál van. A helység déli részében, mindjárt a házak 
megett hirtelen emelkedik ki a Merezin-hegy, mely az ő önálló körvonalai¬ 
val már a távolból ráutal arra, hogy másféle anyagból áll mint a szomszé¬ 
dos phyllitből való lejtők. A bejárásnál egy jól rétegzett quarczit-homok- 
kőnek bizonyult a Merezin anyaga; finomabb es durvább rétegek, sőt brek- 
cziás padok is váltakoznak rajta; a rétegközökben fehér csillámos agyagos 
rétek (Lagen) vannak. A réteghajlás a Merezin tetején NyDy. irányban 65°; 
a görög egyesült templom közelében, hol a hegy déli lábánál a porladozó 
quarczitban kőporszedéstől származó üregek vannak IvDK. 15°-al. Ugyan¬ 
itt a rétegek gyengén gyüredezvék A Nyerges hegy nyugati oldalán és a 
Bánhegy éjszaki szélén ugyané quarczithomokkövek vannak meg. A Nyer¬ 
ges hegy tetején réteghajlásuk DK. irányban 70°, a hegy délnyugati lábá¬ 
nál DKD. 25° ; a Bánhegyen — hol csak egy keskeny szegélyben van a 
