-206 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
képződmény jelen és pedig mint csillámos arkoza, de a Bánkegyről egész a 
műutig lenyúlik — a telepedés KDK. 20°-al. E szabálytalan telepedés 
daczára fel leket a liely színen ismerni, miszerint a quarczit-homokkő- 
rétegek az agyagcsillámpala által képezett medenczeben foglalnak helyet; 
sőt úgy látszik nekem, mintha már a lerakodás alkalmával felületi egye¬ 
netlenségek lettek volna a pkylliten. 
Az ide sorozott üledékeknek harmadik területét a világos-ágrisi gerincz 
éjszaki oldalán találjuk. A galsai nagy völgyben fölfele haladva a keleti 
völgyoldalon a szőllők felett kőbányára és régi mészmedenczékre akadunk. 
A kőbánya dolomitos sötét mészkő-rétegekben nyílik, melyek quarczos 
csillám-phyllitre fekszenek ; ezek ismét a galsai hegy granititjával érintkez¬ 
nek, mely elágazó teléreket küld közéjük. 
A kőbánya alján sötét kovagos üreges dolomitos mészkő és dolo¬ 
mit van, fölfelé jól rétegzett világosabb márgás mészkő következik, 
melyben Crinoida nyéldarabok találhatók; legfelül pedig kékes, hasadé- 
kos tömeges mészkő fejezi be a sort, melyet 40 méternyire becsültem. 
A mészkövön az árokban tovább délnek, quarczit-homokkő-padoknyugosz- 
nak; bennük szürke márgás agyagpala fordul elő, végül a meredek hegy¬ 
oldal alján 4 m j vastag kékesszürke fedőpala következik, mely mára quarcz- 
csomós pbyllittel határos. 
Egy ebhez hasonló szelvényt nyújt az az ösvény is, mely a galsa- 
magyaráti határmagaslatról a Világos cél batrin nevű sziklaoromra vezet. 
A magyaráti nagy völgy a sorozatból már csak a dolomites és a Crinoida 
nyéltöredékekkel telt szürke márgás mészkövet tárja fel. A galsai és a 
magyaráti nagy völgy közt az egész vonulat egybefüggően nyomozható és 
e két végpont közt hossza mintegy 1800 méternyi; a rétegdőlés mindenütt 
DDNy és nyugatról keletnek a bárom említett ponton: 30°, 36° és 47°. 
Kelet felé a magyaráti katlanvölgy negyedkori képződményei és törmelék 
borítja el a vonulatot. 
Agris-Almás szellőinél különálló kerek tetők vonják magukra a 
ügyeimet, melyek a 362 m l magas Vurvucz körül csoportosnímiK. E dom¬ 
bok, miként a világosi Merezin és Nyerges, quarezit-homokkőből állnak, 
mely a Vurvuczon éri el legnagyobb vastagságát. Ez a képződmény innét 
egész az ágrisi mészkőbányákig követhető. Telepedéséről csak azt említem 
meg, hogy mindenütt discordánsan fekszik a régibb alapon. Magyarát- 
nál granitit. Agrisnál a quarezbrekeziás csillámpala és alárendelten a gra- 
nitit képezi feküjót. Hol granitit képezi az alapot, szemmelláthatólag ennek 
törmeléke, morzsaléka szolgáltatta az anyagot a quarczit legalsó padjaihoz. 
Agrisnál a régi jóhírű mészégetők kőfejtései jó feltárásokat nyújtanak, de 
ezek csak az eddig is sejtett szabálytalan telepedést mutatják világosan, 
melyet a quarczitnak felületi elterjedéséből a Vurvuczon gyanítani lehetett. 
Az ágrisi dombon a mészkő egy Ny-K. vetődéssel érintkezik a dombtető 
