208 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
Pankotánál az augit-andesit brekcziás tömbös tufája en} r he keleti 
dőléssel rátelepszik a granititra, melynek egy éjszaki kinyulása Muszkától 
idáig nyomul. Eltekintve attól, hogy a szőlő-kapunál J40 méternyi távol¬ 
ságban a granitittól egy kút ásatásánál az átfúrt trachyttufa alatt hömpö- 
lyöket találtak; mi sem utal a pankotai tufának vízben való lerakodására. 
A kőfejtésekben gyűjtött adatok alapján hajlandóbb volnék a pankotai 
brekcziákat olyan vulkáni tufáknak tekinteni, a minők az eruptív kürtök 
körül szoktak felhalmozódni. 
4. Negyedkori képződmények (Diluvinm). Két külön tárgyalandó kép¬ 
ződmény képviseli a negyedkort területemen. 
a) Rétegzett durva kavics és kavicsos kemény agyag. 
b) Rétegzetten, a hegyoldalokra magasra felnyúló babérczes, 
aljában meszkonkrecziós veres és sárga agyag; alárendelt kiterjedés¬ 
ben lösz. 
Az első, a rétegzett kavics az egész Arad-Hegyalján és az ágrisi terra- 
szokban, valamint a kladovai völgyben is a mai völgysík felett mintegy 
10—15 méternyire emelkedik, általában félig gömbölyített helybeli kavics¬ 
ból áll, mely azonban a kladovai völgyben és a Hegyaljának több pont¬ 
ján, például Menesen a Valia Carbonari jobb oldalán, Ivuvin és Kovaszincz 
közt több köblábnyi térfogatú legömbölyített tömböket tartalmaz, úgy 
hogy látásuk alkalmával ismételve eszembe jutának a giecsereknek és a 
folyókbeli fenékjégnek működései. 
Nem hiányzanak a durva kavics között a tökéletesen legömbölyített 
görgetegek sem; ezek mindig aprók és részben oly anyagból valók, melyek 
távolabbról érkeztek: Paulisnál hol a kavics anyagát figyelmesebben vizs¬ 
gáltam, csekély mennyiségben bár oly nemű hömpölyöket is leltem, melyek 
a szálban álló anyagból legrövidebben a kladovai völgyön és a Marosvölgy 
alsó darabján végig juthattak ide. 
A kladovai völgyben 12 %7 m -nyíre nyílásától felfelé még láthatók a 
kavicsnak nyomai; nemcsak a fő völgy mentén, de még oldalárkaiba is 
benyúlik e képződmény, mely itt agyagosabb, egy sajátos homokos kemény 
szürke agyag képezi a ritkásabb kavics kötőszerét és közbeeső telepeit. 
A hol ez jelen van, a kavics csaknem laza konglomeráttá válik. 
Másutt az összefoglaló agyag erősen vastartalmúvá válik; így pél¬ 
dául az ágrisi árkok egyikeben az Aranyág felé nyúló erdőhatárhoz közel 
oly sok vas van a kavicsos agyagban, hogy az néhány helyen kemény 
üreges barnavas-telepeket (laterites-ércz) képez, melyre már bányászati 
kísérletek is megindultak. 
Nézetem szerint ez a kavics olyan negyedkori vízfolyások üledéke, 
melyeknek völgyútjai a Hegyalján a mai völgyutaknál viszonylagosan 
10—12 '"y'-rel magasabban voltak. Múlt nyári tapasztalatommal azt is 
kifejezem, miszerint a bejárt lfegységrészben a völgyek és árkok a kavics 
