212 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
Régebben gyűjtött kőzeteimet clr. Koch Antal tanulmányozta és írta le; 
petrografiai leírás helyett ezért az ő közleményére utalhatok.* 
1. Legrégibb a Diorit. Paulis és Kuvin közt nagy területet foglal el, 
elnyúlása hihetőleg kelet felé . is széles övben lesz követhető. A Dioritnak 
könnyen málló felülete szolgáltatja a ménes-paulisi vörös bornak termő 
talaját. A Diorit finom, közép és öregszemű változatokban fordul elő. 
Kitörési idejét biztosan megállapítanom még nem sikerült Kovaszin- 
czon a phyllitben nem találtam Diorit-intrusiokat; ellenben a paulisi 
phyllit-részletet látszólag a diorit változtatta kristályosabbá. A Dioritban 
elég gyakoriak a már említett phyllit- és quarcz-phyllit-foszlányok, melyek 
csapása és dőlése a phyllit-terület rétegeinek telepedésével átalánosságban 
megegyez. Legvalószínűbbnek látszik előttem az: hogy a phyllit lerako¬ 
dása hosszabb időt képvisel és a Diorit ennek elején tört ki, el változtatva 
a már meglevő üledéket és foszlányokat ragadva abból magával. 
2. Granitit. Epidot-granit és Turmalin-gránit. Különböző nemű 
granitit (telérek) intrusiók a phyllit-területen és a Dioritban egyaránt nem 
ritkák. Ménesen a Nagy határhegyen egy 370 ™j széles granitit-vonulat a 
radna-kladovai nagyobb granitit-területből ágazik ki. Paulis-Baraczkánál 
e területnek nyugoti határa látható. A granitit nem szolgál jó szőlő¬ 
talajjal. 
Egy másik nagyobb granitit-terület, melynek kőzete azonban a radnai 
granititétól különböző, a galsa-muszka-magyaráti hegyen fordul elő. Ez a 
granitit Ágrisig és Pankotáig nyújtja ágait, kelet felé Taucznál van foly¬ 
tatása. Intrusiói bemennek a mészkövek feküjét képező quarczos csillámos 
phyllitbe, de nem érintik meg többé a mészkövet. 
E granititban E. D. irányú telérek- és elágazásokban öregszemű Mus- 
kovit Turmalin-granit és betűgránit lép fel, mely a telérek zónás szerke¬ 
zeténél fogva nekem hydatogen eredetűnek látszik. 
A Phyllitben és főleg a Dioritban végtelenül elágazva és szabályta¬ 
lanul elrendezve sok helyen lép fel egy turmalinos epidot-granit s ugyan¬ 
ezt az üledékes el nem változott agyagpalában is észleltem. A kladovai 
erdőben a Cioca lui Adam csúcson ilyen gránitnak Epidotban különösen 
bővelkedő példányait gyűjtöttem. 
3. Diabas. Az ágrisi Bodpatak (vagy Yadpatak) száraz fenekén töme¬ 
ges középszemü eruptív kőzet ül az agyagcsillámpalában és szabálytalan 
határok közt az erdőszegélytől egész a Ivukurbeta csúcsig követhető. 
A világos-ágrisi gerincz éjszaki oldalán szintén előfordul egy kis foltban. 
Nincs kizárva az, hogy a kuvini Yalia Dantiului agyagpalái közt megfigyelt 
dyke is ehez a kőzethez leend sorozandó. Az ágrisi sötétzöldes veresen 
elmáló eruptív kőzet a Diabasra utaló lényeges alkatrészeken kívül egy 
* Földtani Közlöny VIII. 1878. 159. 1. 
