214 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZF.T ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
8 oszt. II. rov. (N. Iklód vidéke) alsó 2 /s része; 
8 
(( 
Hl. « 
(N. és K.-Esküllő vidéke) alsó 2 /s része 
9 
(( 
II. « 
(Bonczhida Válaszút vidéke) egészen; 
9 
(( 
Hl. « 
(Kajántó vidéke) « 
10 
(( 
H. « 
(Kolozs-Apahida vidéke) felső 2 /3 része 
10 
(( 
III. « 
(Kolozsvár vidéke) « 2 /3 « 
10 
« 
IV. « 
(Gyalu vidéke) keleti V 4 része. 
Az ezen évben átvizsgált területek nagysága ennélfogva teszen mintegy 
18*88D mérföldet vagy 1085 - 96D kilométert.* 
Mielőtt az idei fölvételi munkálatnak eredményeiről röviden számot 
adnék, kötelességemnek tartom kiemelni, hogy a m. k. Földtani Intézet 
Igazgatósága egy időre dr. Pethő Gyula urat küldötte ki a velem való 
közreműködésre, ki augusztus-szeptemberben Szucságon és Papfalván, Gyalu 
és környékén, Korodon és Szt.-Mihálytelkén, Sólyomkőn, Magyar-Újfalu, 
Nagy- és Kis-Esküllő vidékén, valamint Bonczhida, Válaszút és Zsuk környé¬ 
kén tett fölvételeimnek buzgó osztályos társa volt. 
Hálás köszönettel kell egyszersmind megemlitenem gr. Eszterházy 
Kálmán úrnak, Kolozsmegye általánosan tisztelt főispánjának közreműködését 
is, ki Gyalu vidékén egy napi kirándulásunkban tettleg résztvevőn, e vidéken 
szerzett geológiai tapasztalataival lényegesen elősegítette ezen kirándulásnak 
sikerét. Végül köszönetét kell mondanom mindazon tisztelt egyéneknek, 
lüknek szívességét és működésünk iránt kimutatott érdeklődését kirándulásaink 
alatt örömmel tapasztalni szerencsénk volt. 
A bejárt és átvizsgált területnek délnyugoti fele az úgynevezett kolozs¬ 
vári szegélyhegység magasabb és változatosabb vonulataiból áll, melyekhez 
északkeletnek csatlakozik a Mezőség jellemével biró, fokonként alacsonyodó, 
/ 
egyhangúbb dombvidék. Mig a kolozsvári szegélyhegységnek ENYNY-DKK-i 
irányban vonuló fő liegygerinczei egyrészt az azt alkotó térti ser rétegek áta- 
lános csapásirányával, másrészt a hegységet átszelő két folyóvölgy, a Szamos- 
és a Nádas-völgyek irányaival a legszebb összhangzást mutatják; addig a 
mezőség-jellemű dombvidéket haránt vágja keresztül a Szamos fő\ölgye s 
csupán a kajántói, m.-nádasi, fejérdi, borsai, kendi-lónai és lozsárdi pata¬ 
koknak mellékvölgyei tagolják szét a rétegek általános csapásvonala irányá¬ 
ban keskenyebb vonulatokra a hullámos dombos vidéket. 
A fentebb körülhatárolt területen harmadkoriaknál idősebb rétegek 
nem jutnak a felületre, tömeges kőzet sehol sem üti ki fejét; de a harmadkori 
rétegek mellett a negyedkori és jelenkori üledékek is kiváló szerepet játszanak 
a felület alkotásában. 
* Múlt évi jelentésemben tévesen áll 11-5D mf. = 227-5D 7%,,, mert helyesen 
az = 661’835D 7£/ m . 
