KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
215 
Ezúttal a múlt évi jelentésemben megállapított rétegsorozat rendjében 
röviden fogom ismertetni a terület összetételében résztvevő összes üledékes 
képződményeket, fentartván magamnak a részleteseid) tárgyalást akkorra, 
mikor a kolozsvári szegélyhegység átkutatását egészen befejeztem. 
I. Eoczén képződések. Ezek az oligoczén üledékekkel egyetemben 
kiválóan a szorosan vett kolozsvári szegélyhegység alkotásában vesznek részt 
s alulról fölfelé a következő rétegekre oszthatók. 
El. Alsó tarkaagyag-rétegek. Uralkodó kőzetük vörös agyag, mely 
kékes és zöldes agyagnak vagy homoknak fészkeivel, ereivel és csíkjaival van 
átszőve; alárendelten durva homokkő és konglomerát padok vannak belétele- 
pűlve, melyek a kristályos palahegység törmelékeiből állottak össze. A konglo- 
merátpadok egyes helyeken, mint p. Gyalunál a Várerdő völgyében, a 
Láb-hegynek alján a Szamos meredek partján, 4—10 méter magas sziklafala¬ 
kat is alkotnak, melyek 4° alatt KEKK. felé dűlnek. E legfelső és legvastagabb 
konglomerátpad fölött még 5—6 méter vörös agyag s ezután sárgásszürke, 
finom likacsos, homokos-csillámos mészkő következik pados rétegben, melyek¬ 
nek összes vastagsága 5—6 métert teszen, s felettök újból a tarkaagyag foly¬ 
tatódik még egy kis darabig. Mindeme tetemes vastagságú üledékekben szerves 
testek maradványainak még nyomát sem fedezhettük föl, a homokos-csillámos 
iné zkőben még górcső alatt sem tűnik fel valami ilyesre mutató nyom, s 
ennélfogva ezen rétegek koráról határozott vélemény nem is mondható. 
Erdély északnyugati sarkát, t. i. Zsibó vidékét tartván szem előtt, annyi mond¬ 
ható csupán, hogy a mi alsó tarka agyagunk a belételepült konglomerát- 
padokkal a zsibói és rónai hasonló üledékeknek, a homokos-csillámos mészkő¬ 
padok pedig, legalább rétegzeti helyzetre, valószínűleg a rónai édesvízi 
mészkőnek megfelelnek, miután ezen rétegek mind ott, mind itt, kétségtelenül 
ugyanazon középeoczén rétegek alatt terülnek el. 
Az alsó tarkaagyag-rétegek idei fölvételi területemnek csupán délnyugoti 
sarkában, Gyalu környékén, lépnek a felületre, délnek ide az egész Várerdő 
magaslatát alkotják északnak azonban a hegyvonulatnak csak alján bukkan¬ 
nak elő rétegeink, tehát alapját képezik a Nádas, Kapus és Szamos folyók 
közt elnyúló hegyvonulatnak. 
Ezen rétegekből ipari czélokra csupán a homokos-csillámos mészkövet 
használják, melyet a Szőllőalj nevű magaslat alján egy kis kőbányában építő¬ 
kőnek fejtenek. Nagy-Kapus felé a mészkő homoktartalma annyira növekedik 
helyenként, s a homokszemek annyira szögletesek és élesek, hogy jó köszörű¬ 
köveket készítenek belőle, melyeket a vidéken használnak. 
E2. Perforata-rétegek. Ezek a Gyalu felett északnak fekvő hegyvonulat 
alsó lejtőit alkotják s a sz.-lónai pallóval szemben a Szamos partján merülnek 
alá végkép. Kőzettani és őslénytani jellemei általában azonosak a Jegenye 
környékén kifejlett rétegekéivel, a melyeknek részletezését múlt évi jelenté¬ 
semben adtam; részletekben azonban helyi eltérések vannak, a mint a Szőllö- 
