KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
217 
tályagnak neveztetett; felső része ellenben k. b. 8 m / vastag táblás, cserepes 
(Turvamészből áll, melyben ugyancsak az Ostrea cymbula az uralkodó kövü¬ 
let; s ezen durvamészről neveztem el az egész rétegcsoportot. Idei fölvételi 
területem kövületekből nem sok jót és változatost nyújtott, annyit azonban 
mindenestre, hogy a jellemzőbb fajokat biztosan konstatálni lehessen. A mészkő 
itt is világosabb fehér színe, nagyobb sűrűsége és főképen alveolinák jelen¬ 
léte által különbözik a felső durvamésztől. Gyalu felől Kolozsvárnak menve 
az ostreatályag mind homokosabbá válik, és Szász-Fenesnél például, a Szamos 
meredek partjain, helyenként csaknem laza már a sok homokszemtől és csil¬ 
lámtól, s e mellett kövületekben is jóval szegényebb, mint Gyalu vidékén. 
Ezen rétegek is Gyalu vidékén vannak a legjobban föltárva, hol a város¬ 
tól északnak eső hegyvonulat lejtőinek legnagyobb részét alkotják. Az alsó durva- 
mésznek vonulata itt is a felület alakzati viszonyaiban messziről elárulja magát 
a mennyiben a durvamészkő rétegpadja -— a hegyvonulat gerinczéhez közel 
— szép hegylaposokat képez, melyek az alatta elterülő ostreatályag könnyebb 
elmosatása miatt meredeken esnek Gyalu felé. Szász-Fenes felé a negyedkori 
sárga agyagmárga és kavics takarója alá nyúlnak rétegeink, de ezen vékony 
takaró alatt is jól feltűnnek a meredek lejtőjű és lapos hátú durvamész-domb- 
sorok, s ezeknek vonulását követve, Szász-Fenesen alul, a Bogárdi völgy 
torkolata felett kell a durvamésznek végkép a Szamosvölgy talpa alá merülnie. 
Gyalunál azonban a rétegek EK-nek dűlvén, a Kapulaterdő és Nemesek 
erdeje nevű gerinczen túl a Nádas völgyében M.-Gorbó, Vista és M.-Nádas 
környékén újra nagy területen felütik magukat s itt különösen a durvamész- 
padok uralkodnak már, melyek a m.-nádasi vasútállomásnál merülnek vég¬ 
kép a Nádasvölgy talpa alá. 
Az alsó durvamészpadok ezen területen is kitűnő vízgyűjtőknek bizo¬ 
nyulnak ; a bennök meggyűlő víz a vízáthatlan ostreatályag hátán EEK-nek 
leszivárogván, a M.-Gorbó és m.-nádasi vasútállomás közt fekvő haránt völ¬ 
gyekben számos bővizű forrás alakjában jut ismét a felületre, melyeknek vize 
kivétel nélkül kitűnőnek mondható. 
A tömör, szürkés fehér alsó durvamésznek pados rétegeit számos kőbá¬ 
nyában fejtik Gyalu, M.-Gorbó, Yista és M.-Nádas vidékén, és részint rnész- 
égetésre részint építőkőnek használják kövét. A vistai hegyen rendesebben 
mívelt kőbányák nagy mennyiségben szolgáltattak faragott koczkákat Szeged 
új építményeihez. 
F4. Felső tarkaagyag-rétegelc. Ezen egyhangú és nagyobbrészt telje¬ 
sen kövületment üledék k. b. 100 m ] vastagságban terül el az alsó durvamész 
padokon. Területem akármely pontján vizsgálva, egyforma kifejlődést mutat: 
uralkodó vörös szívós agyag kékes vagy zöldes erekkel, foltokkal és .fészkek¬ 
kel, melybe alárendelten homokos-csillámos világosabb színű rétegek be 
vannak települve. Szerves testeknek nyomai csupán Andrásháza pusztánál, a 
Nádas folyó omlásos meredek partjában találtattak eddigelé, t. i. az ismeretes 
