KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
219 
Cerithium Cornu Copiae, Sow. 
Natica caepacea, Lám. 
« sigaretina, Desh. 
« longispira, Leym. 
Pleurotomaria (?) Bianconii, d’Arch. 
Pholadomya cfr. Puschi, Goldf. 
Teliina cfr. sinuata, Lám. 
Cardium obliquum, Lám. 
Fimbria (Corbis) subpectunculus, d’Orb. 
Lucina subvicaryi, d'Arch. sp. 
Echinanthus scutclla, Lám. 
Echinolampas giganteus, Páv. 
Euspatagus crassus, n. sp., Hofm. 
Leiopedina Samusi, Páv. 
Halitherium bordák. 
Egy dclphin csonttöredékei. 
Egy krokodil kúpfogai és csonttöredékei. 
Lithothamniuvi-gam.dk, homlok s a t. 
Ez a kövületes, oolithos durvamész vagy 10 m j vastagságban befejezi a 
rétegek sorozatát, és mindenütt, hol közvetlenül észlelhető, láthatni annak 
lassú átmenetét a következő rétegekbe, melyekbe a puhányfajok egy nagy 
része is általmegy. 
A felső durvamész idei területemen Tűre falunál kezdődve a Nádas völ¬ 
gyének balpartján elhúzódik Andrásháza pusztáig, innen általcsap a Nádas¬ 
völgy jobb oldalára és a Nádas-Szamos közti hegyvonulat zömét alkotva 
elhúzódik a k.-monostori Szamosgátig, hol is legfelső rétegei a völgy talpa 
alá merülnek. 
A felső durvamészkövet épületkőnek és emlékkövekhez is, Kolozsvár 
vidékén számos kisebb-nagyóbb kőbányában fejtvén, földolgozzák, s ezek közt 
a szucsági, bácsi és k.-monostori kőbányák a nevezetesebbek. A felső durva¬ 
mész durvább szövetű, likacsosabb és lágyabb, mint az alsó durvamész, 
melyet p. Yistán fejtenek, szilire is eltér, mivel sárgásszürke amannak szür¬ 
késfehér szülével szemben. Mindkettő uralkodóan foraminiferahéjakból 
(Miliolidea) áll, de az alsó durvamészben alveolnák is vannak, melyek a 
felsőben teljesen hiányzanak; itt ellenben gyakoriak központhéjas, sugarasan 
rostos oolithgömböcskék, melyek ottan hiányzanak. A felső durvamészből is 
elég gyakran fakadnak bővizű források, de ezeknek vize ritkán jó, rendesen 
igen kemény és kénsavas meszet is tartalmaz. 
E6. Intermedia-rétegek. Ezek k. b. 10 m j vastag övként mindenütt 
követik területünkön a felső durvamész határszélét. A rétegek anyaga alsó 
részükön igen meszes márga, mely észrevétlenül átmegy a durvamészbe, 
