220 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
s avval sok puhányfajt közösen tartalmaz még; felső része azonban agyago¬ 
sabb, s ennélfogva porhanyóbb is, míg végre a bryozoatályag határához közel 
néhol lágy agyagmárgává is lesz. A rétegek fölismerhetését és megkülönböz¬ 
tetését mindenütt igen könnyűvé teszik a sehol sem hiányzó kövületeknek 
következő fajai: 
Nummulites intermedia, d’Arch. 
« Fichteli, d’Arch. 
Serpula spirulaea, Lám. 
Laganum transilvanicum, PÁv. 
Pecten Thorenti, d’Arch. 
Schizaster lucidus, Laube. 
« ambulacrum, Laube. 
« Lorioli, Pávay. 
melyekhez tanítványom dr. Yutskits György úr beható vizsgálata szerint 
ritkábban még a következő nummulitfajok csatlakoznak: 
Nurrm. vasca, Joly et Leym. 
« Boucheri, de la Harpe. 
« Bouillei, de la Harpe. 
« sp. nova, de la Harpe. 
« Koclii, Yutskits. 
Kolozsvárhoz legközelebb, különösen a monostori gátnál, a Gálcsere nevű 
oldalban, a Hója végében és a Kanyamálban, valamint Bács vidékén is van¬ 
nak jól feltárva rétegeink; egyebütt a diluvial takaró borítja azokat. Mórától 
kezdve nyugotnak azonban szakadatlanul követhetők a felületen. 
E7. Bryozoa-rétcgek. Ezek idei területemen mindenütt kékesszürke 
tályag alakjában lépnek föl, melyben a bryozoák finom likacséi mészágacskái 
bőven előfordulnak, egyéb kövületeken kívül, melyeket múlt évi jelentésem¬ 
ben fölsoroltam. Hantken Miksa egyet, tanár úr szíves volt azokból a követ¬ 
kező fajokat meghatározni: 
Cellaria Michelinii, Beüss, Membranipora angolosa, Beüss, Batapora 
conica, Hantk., Escharapapilossa, Bss., Bifinstra macrostoma, Ess., Vincii- 
laria Holdingen, Bss., Acropora coronata, Bss., Cupularia bidentata Bss., 
Lunulites cfr. quadrata, Ess., Defrancia sp., Idmonca gracillima, Bss., 
Hornvra concatcnata, Bss., Entalophora sp., Spiropora pulchella, Bss. 
A rétegek vastagságát Kolozsvár környékén 40 méterre becsülöm. 
A diluviális takaróból csak itt-ott bukkannak elő; igy különösen K.-Monos- 
toron a Pap patakának mentén, a Kalváriahegy oldalán, a Hója egy-egy 
pontján, a papfalvi patakban Aszupatakkal szemben és a kardosfalvi kereszt¬ 
nél. Bács vidékén már nagyobb területen is kibukkan a felületre és Mórától 
kezdve nyugotnak szakadatlanul föl van tárva, természetesen mindenütt 
liövetvén az intermedia-márga vékony szegélyét vastagabb szalag alakjában. 
A múlt évi jelentésemben felsorolt fontosabb kövületek idei területemen is 
