KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
223 
kövülettel. Már Bácsnál, a merre folytatásukat kerestem, ilyen kifejlődést! 
réteget nem találtam; hanem találtam a helyén, t. i. a bryozoatályag tetejé¬ 
ben, 5—6 m j vastagságban egy durvamész- és quarczgörélyekből álló conglo- 
merátot és homokkövet, melynek mészkötőszerében a Nummulites intermedia 
es N. Fichtdi egyes példányait láttam. Ugyanilyen konglomerátot Méra felé 
több helyen észleltem a bryozoatályag és a mérai rétegek között. Móránál a 
Régi Szőllőhegy oldalain hasonló rétegzeti viszonyok közt 2 m j vastag homo¬ 
kos márgaréteg vonul végig a jellemző Balanus sp. és a Lucina </lobtilosa , 
Desh. alakokkal, és Sárd környékén szintén 2 m j vastag mészmárga-réteg a 
Balanus sp. töredékeivel foglalja el helyét a typusos bójái rétegeknek, úgy 
hogy csakis a Hóján jól kifejlődött rétegek tanulmányozása után vált lehet¬ 
ségessé a térképen egyebütt is kijelölni a nekik megfelelő rétegnek igen is 
vékony vonulatát. 
02. Mérai rétegek (Gomberto-rétegek). Ezek Méra falunál, a régi 
Szőllőhegy k. alján lefutó mély Ördögorrárka által vannak egész vastagsá¬ 
gukban -— a mi k. b. 30 m ] -t teszen — föltárva, mért is ezen hely után 
neveztem el őket. A feltárt rétegek uralkodón piszkos sárgásbarna- vagy szürke 
homokos, agyagos márgákból állanak, melyekbe porhanyó agyagos homokkő- 
és sárgásfebér homokos mészmárga-padok vannak belételepülve. A mész- 
márga-padok különösen sűrűn telvék a Scutclla subtrigona, n. sp. viihi jól 
megtartott lapos tokjaival, míg a puhányok héjai vagy kőbelei a rétegek 
anyaga szerint, az összes rétegben el vannak szórva. Hasonló kifejlődésben és 
kövületekben igen gazdagon előfordulnak ezen rétegek M.-Sárdnál az Őrhegy¬ 
nek lejtőjén és az Akasztelare hegy meredek oldalán, továbbá Kolozsvár köz¬ 
vetlen közelében a papfalvi patakvölgy torkolatánál, Kardosfalvával szemben 
a bácsi torokba vivő úton, és a Hójában a szőllők között, honnan a Törökvágás 
aljáig elhúzódnak legfelső rétegpadjai. 
A kövületek rendesen jó megtartási állapotban vannak, t. i. héjuk meg¬ 
maradt ; ritkábban azonban kőbelek is előfordulnak. A különböző helyeken 
előfordulókból a legközönségesebb fajokat múlt évi jelentésemben elősoroltam 
már, azért ezúttal arra utalhatok. 
03. Forgácskúti rétegek. Ezek múlt évi területemből, hol különösen 
Forgácskut vidékén va nn ak legszebben kifejlődve, áthúzódnak idei terüle¬ 
tembe, itt-ott széntelepeknek nyomait is tartalmazván. Ural odóan vörös 
agyagból állanak, melybe porhanyó agyagos homokkőpadok és laza homok- 
rétegek vannak betelepülve. A homokkőpadok rendesen bővelkednek a Cyrena 
semistriata, 1)esh. kőbeleiben. M.-Sárdnál az Őrhegy lejtőjén húzódnak keresz¬ 
tül rétegeink s vékony széntelepkét is tartanak. Móránál a Kistelek nevű 
major alatt és az Ördögorrárkának egy mellékágában kékesszürke homokos 
tályagban barna szénpala között k. b. arasznyi széntelepecske húzódik még 
végig, s itt is azonnal fölötte következnek a hatalmas homokkőpadok, melyek 
már a következő réteghez számítandók. Méra határából a Kiodal begyen és a 
