224 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1883-RÓL. 
Kanyó erdőn át húzódnak a rétegek, Bácsnál a neogén rétegek s a diluvium 
takarója alatt maradnak; Kolozsvár határában a Törökvágásban üti ki magát 
a vörös agyag, a körülötte fekvő szőllők süppedékes talaját is alkotva; i nn en 
a Borjúmálon végig Biasini nyaralójáig elhúzódik s itt még egy kopár oldalt 
képez. A Szamos völgyének talpa alatt átcsapván, a k.-monostori Pappatak¬ 
nak felső részében újra a felületre jut. Kolozsvár vidéken széntelep nyomát 
sehol sem észleltem már ezen rétegekben, s vastagságuk sem oly nagy, mint 
Egeres és N.-Almás környékén, mert az legfeljebb 40 w /-re tehető itt. 
04. Fellegvárt vagy Corbula homokkő-rétegek. Legjobban feltárva a 
Fellegvár sziklás meredek oldalán mutatkoznak, hol is uralkodón rozsdássárga, 
durva homokkő-padokból, alárendelten szürke porhanyó homokkő és barna¬ 
sárgás homokos agyagmárga rétegekből állanak. A durvaszemű, sokszor konglo- 
merátos homokkő quarczkavics zárványai közt egy szürkésfehér ortlioklas- 
quarcztrachytnak görélyei is gyakoriak. A porhanyó homokkőben és a homokos 
márgában — 1 m / vastagságú fehér puhánypadok húzódnak végig, melyekben 
csupán néhány kagylófaj szerepel, ú. m. 
Corbula Henkelusiana, Nyst. 
Corbulomya crassa, Sandb. 
Corbalomya cfr. triangula, Nyst. 
Cyrena semistriata, Desh. és igen alárendelten 
Cardium, sp. 
melyeknek fehér héjai igen könnyen szétporlódnak. 
A Fellegvárról a Borjúinál tetején végig a Törökvágás gerinczéig, s a 
nyerget átugorva a Hónát szobor dombjáig húzódnak ezen rétegek, hol a 
neogén takaró alá vonulnak. A Szamos völgyének talpa, alatt délnek húzódván, 
a monostori Pappatak völgyének keleti oldalain bújnak újra elő a homokkő¬ 
padok és vonulnak a Felekhegy felé. A Nádas völgy talpa alatt elhúzódva, 
csak Bácson túl a Hegyes és Iviodal hegyen tűnik fel újra a vastag pados, 
igen durva conglomerátos homokkő vonulata s Héránál az Ördögorrárka felső 
részében meredek sziklafalakat alkot. Odább Magyar-Nádas felett a Gános- 
liegynek, M.-Sárd felett az Őrhegy meredeken kiemelkedő sziklás tetőit képezi, 
honnan a sárdi völgyön át Sólyomtelke határába húzódik, mindenütt a fenn 
elősorolt kagylóknak padonként való tömeges előfordulása által jellemezve. 
A dűlés irányában ezen rétegek alábulcását észleltem Szt.-Pál és Szomordok 
közt az út mellett, továbbá a sárdi völgynek közepe táján, k. b. a Várhegy 
lábánál. A rétegek teljes vastagsága bízvást tehető 100 ™/-re. 
05. Zsombori rétegek. Ezeknek vonulását múlt évi területemen 0. Köb¬ 
lösig követtem. Itten is, miként M.-Nagy-Zsombornál, a széntelepeket tartal¬ 
mazó agyagrétegek vastag homokkőponkok közé vannak szorulva. A fekü 
homokkőponk 6—8 m / vastag, világos szürke vagy rozsdasárgás homokból, 
és belételepült porhanyó kavicsos homokkőrétegből áll, melyekben csupán 
félig szeniilt, félig vasoxydhydráttá vált faágakat találtam. Ezek a völgy talpán 
